22.11.2016 Справа № 756/5007/16-ц
Справа пр. №2/756/3414/16
ун. №756/5007/16-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 листопада 2016 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді - Великохацької В.В.
при секретарі - Приходько І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, -
У квітні 2016 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1
27 травня 2015 року відбулось залиття квартири позивача. Як стверджував ОСОБА_1 залиття трапилось з вини мешканців квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 та ОСОБА_3
В акті про залиття від 02 червня 2015 року, складеному комісією ЖЕК №503, вказано, що причиною залиття квартири позивача є порив гнучкої підводки в кухні під мийкою квартири АДРЕСА_2. Внаслідок залиття пошкоджено внутрішнє оздоблення квартири ОСОБА_1, а саме: стелю (водоемульсійне покриття), стіни (шпалери звичайні), підлогу (ламінат) і багет в коридорі, стелю (водоемульсійне покриття), стіну (шпалери під фарбування), та багет у кухні, стелю (водоемульсійне покриття), стіни (шпалери вінілові), підлогу (ламінат), віконний відкіс (водоемульсійне пофарбування) і багет у кімнаті.
Позивач та його представник в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, позивач подав заяву, в якій просив суд розглянути справу за його відсутності, просив позов задовольнити.
Відповідачі у судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлялися. Клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за їх відсутності останні до суду не подавали.
За таких обставин та за відсутності заперечень позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 (а.с.7).
27 травня 2015 року відбулось залиття квартири позивача. Факт залиття зафіксовано актом від 02 червня 2015 року, складеним комісією ЖЕК №503 у складі в.о. інженера ОСОБА_5, майстра технічної дільниці ОСОБА_6, слюсаря-сантехніка ОСОБА_7, в якому зазначено, що залиття квартири АДРЕСА_1 трапилось внаслідок пориву гнучкої підводки в кухні під мийкою квартири АДРЕСА_2, власником якої є ОСОБА_2 (а.с.8,89). У результаті залиття в квартирі позивача пошкоджено її внутрішнє оздоблення.
Положеннями ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.
За правилами ч.1 ст.1166 ЦК, що регламентує загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.
Ч.2 ст.1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.
Належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності їх вини в завданні шкоди позивачеві відповідачами не надано. Те, що акт від 02 червня 2015 року не був підписаний відповідачами не спростовує їх вини у залитті квартири, що належить на праві власності ОСОБА_1 Клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи для з'ясування причини залиття квартири АДРЕСА_1 відповідачами не заявлено.
Ст.1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст.22 ЦК України.
Так, ст.22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).
Виходячи з наведених законодавчих норм, слід зробити висновок, що повне відшкодування шкоди можливе лише у випадку відшкодування потерпілій стороні всіх витрат, які необхідно понести потерпілим для відновлення їх квартири у зв'язку з її залиттям.
У відповідності до ст.88 ЦПК України суд присуджує з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача судовий збір у сумі 417,97 грн., а з відповідача ОСОБА_3 на користь позивача судовий збір у розмірі 417,96 грн. Також стягненню з відповідачів на користь позивача підлягають витрати, пов'язані з проведенням оцінки вартості відновлювального ремонту, у сумі 800,00 грн.
З огляду на вищевикладене, відповідно до ст.ст.16, 22, 1166, 1192 Цивільного кодексу України, Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, керуючись ст.ст.4, 10, 11, 60, 61, 79, 88, 209, 212-215, 218 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1), ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2) на користь ОСОБА_1 витрати, пов'язані з проведенням оцінки вартості відновлювального ремонту, у сумі 800 (вісімсот) гривень 00 (нуль) копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 417 (чотириста сімнадцять) гривень 97 (дев'яносто сім) копійок.
Стягнути з ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2) на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 417 (чотириста сімнадцять) гривень 96 (дев'яносто шість) копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду міста Києва через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.В. Великохацька