Справа № 357/6914/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2016 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Протасова О. М. ,

при секретарі - Кричевська Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом та просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті сестри - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 р. у м.Біла Церква. З позову вбачається, що після смерті сестри відкрилась спадщина на 1/5 частину будинку АДРЕСА_1 Вважаючи, що спадщину прийняла мати - ОСОБА_3, яка проживала у тому ж будинку, до нотаріуса він не звертався. Мати померла ІНФОРМАЦІЯ_2, і у встановлений законом строк він звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після її смерті, однак отримав постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки мати не оформила своє право власності на належну сестрі ОСОБА_2 частину будинку в установленому законом порядку. Після цього він звернувся до Другої білоцерківської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті сестри ОСОБА_2, однак також отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки не проживав постійно разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини і не подав заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк з дня її відкриття.

У судовому засіданні позивач підтримав позов, посилаючись на наведені у ньому обставини.

Відповідач - Білоцерківська міська рада свого представника не направила, просила розглядати справу в його відсутності.

Вислухавши сторони та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, з урахуванням такого.

Відповідно до ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З відповідних свідоцтв судом встановлено, що ОСОБА_3 була матір'ю позивача та ОСОБА_2

Зі свідоцтв про смерть судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 р., а ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_2

Судом встановлено також, що спадкове майно померлої ОСОБА_2 складалось з 1/5 частину будинку АДРЕСА_1

З постанови №1483/02-31 від 14.06.2016 року державного нотаріуса Другої білоцерківської міської державної нотаріальної контори вбачається, що позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2, оскільки він не проживав постійно разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини і не подав заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк з дня її відкриття.

Як пояснив позивач, він вважав, що спадщину після смерті сестри ОСОБА_2 прийняла мати, чим пояснив пропуск строку звернення до нотаріуса з завою про прийняття спадщини після смерті сестри, та надав суду рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.03.2015 р., яким за ним було визнано право власності у порядку спадкування за законом після смерті матері на 1/5 частину житлового будинку по АДРЕСА_1, та 1/5 частину земельної ділянки за тією ж адресою з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування жилого будинку та господарських споруд.

Однак з цього рішення не вбачається, що ОСОБА_3 у встановлений законом строк прийняла спадщину після смерті ОСОБА_5, і, як пояснив позивач, зазначене судове рішення скасовано апеляційним судом Київської області.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, однак у тому випадку, якщо він пропущений з поважної причини.

За змістом пунктів 23,24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" та пункту 2 правових позицій Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, викладеними у пункті другому листа від 16.05.2013 р. №24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", необґрунтованою є практика місцевих судів щодо визнання поважності причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини фактичним користуванням і володінням майном спадкодавця або ж проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини; вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причин пропуску такого строку; при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з позову, основною причиною пропуску строку була юридична необізнаність позивача, яка ґрунтувалась на припущеннях про прийняття спадщини матір'ю, однак ця причина була суб'єктивною, не була непереборною, а тому істотною.

Враховуючи наведені норми та встановлені обставини підстави для задоволення позову відсутні.

Керуючись ст.ст.10,11,60,88,209,212, 213, 215,294-296 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене.

Апеляційна скарга на рішення суду подається апеляційному суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги , якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О. М. Протасова