Номер провадження 2/754/3431/16
Справа №754/5406/16-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

07 червня 2016 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого - судді Клочко І.В.

при секретарі Базік А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-25» про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулись до суду з позовом до відповідача про визнання права власності в порядку спадкування.

При цьому позивачі вказують на те, що вони є спадкоємцями після смерті свого батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року. Спадщина складається з квартири АДРЕСА_1. Вони (позивачі) у встановлений ст.1270 ЦК України термін подали заяву до державного нотаріуса П»ятнадцятої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, на підставі чого було відкрито спадкову справу № 1095/2015. Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус відмовив з підстав відсутності правовстановлюючих документів та рекомендував звернутись до суду, про що була надана відповідна постанова.

Як зазначають позивачі, спадкове майно, яке належало їх батькові, він викупив у ЖБК «Арсеналець-25» 23.10.1992 року, сплативши суму пайового внеску за квартиру у розмірі 18165 крб. 37 коп., але зареєструвати квартиру у встановленому законом порядку не встиг, а тому за відсутності реєстрації квартири в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва.

Посилаючись на викладені обставини, позивачі просять задовольнити їх вимоги та визнати за ними по ? частині квартири АДРЕСА_1 за кожним.

В судовому засіданні позивачі позовні вимоги підтримали та просили про їх задоволення в повному обсязі.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з»явився, надавши суду заяву, в якій просить розглядати справу в його відсутність, оскільки ЖБК «Арсеналець-25» не має ніяких майнових та інших претензій до власників спірної квартири.

Враховуючи обставини справи та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність представника відповідача.

Заслухавши пояснення позивачів, дослідивши матеріали справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об»єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні і вбачається з матеріалів справи, позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є дітьми ОСОБА_3(а.с.8-12).

ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_3 помер (а.с.7).

Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1, загальною площею 79,4кв.м, житловою площею 53,6кв.м, яка складається з чотирьох житлових кімнат (а.с.29-30).

Як вбачається з матеріалів справи, вказану квартиру спадкодавець отримав на підставі ордеру Виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів № 055836 серії Ж від 28.04.1986 року на сім»ю з чотирьох осіб: себе, дружину та двох дітей - позивачів по справі (а.с.15).

Згідно довідки ЖБК «Арсеналець-25» № 9 від 10.02.2016 року, ОСОБА_3 є власником кооперативної квартири АДРЕСА_1 Сума пайового внеску за квартиру в розмірі 18165 крб. 37 коп. сплачена 23.10.1992 року в повному обсязі, що складає суму паєнакопичення (а.с.14).

Як вбачається з довідок ЖБК «Хімік-10» від 10.02.2016 року № 04 та № 25, у спірній квартирі на даний час зареєстровані позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2, а також неповнолітній ОСОБА_4 ОСОБА_3 знятий з реєстраційного обліку 12.03.2015 року як померлий (а.с.16-17).

Відповідно до постанови державного нотаріуса П»ятнадцятої київської державної нотаріальної контори від 08.02.2016 року, позивачам відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в рівних долях кожному на спірну квартиру після смерті їх батька, оскільки право власності на квартиру не зареєстровано у встановленому законом порядку. Інформація про реєстрацію зазначеної квартири в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який діє з 01.01.2013 року, відсутня (а.с.19).

Позивачі просять задовольнити їх вимоги, вказуючи на неможливість отримання ними свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру в зв»язку з відсутністю державної реєстрації права власності на нерухоме майно на ім»я ОСОБА_3, порушення їх права на спадкування майна після смерті їх батька.

Суд вважає дані доводи позивача обґрунтованими, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 384 ЦК України визначено, що будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю.

Член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її.

У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Стаття 392 ЦПК України передбачає, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно ст.ст.1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як встановлено судом, і це підтверджується наявними доказами, померлий ОСОБА_3 став власником квартири АДРЕСА_1 після сплати паю за дану квартиру у ЖБК «Арсеналець-25», однак у встановленому законом порядку не зареєстрував дане право власності. Позивачі є спадкоємцями за законом, які у встановленому законом порядку звернулись з заявою про прийняття спадщини, однак на даний час позбавлені можливості зареєструвати у встановленому законом порядку право власності на нерухоме майно, чим порушується їх право на спадкування, а тому їх порушені права підлягають захисту в судовому порядку.

Згідно з ч.3 ст.10 ЦПК України та ч.ч.1,4 ст.60 ЦПК України кожна сторона повинна довести та обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Тобто, сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 60, 88, 179, 212, 214, 224-233 ЦПК України, ст.ст. України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-25» про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПННОМЕР_1, право власності в порядку спадкування за законом на ? частину квартири НОМЕР_3, загальною площею 79,4кв.м, житловою площею 53,6кв.м, яка складається з чотирьох житлових кімнат, що розташована в будинку АДРЕСА_1

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПННОМЕР_2, право власності в порядку спадкування за законом на ? частину квартири НОМЕР_3, загальною площею 79,4кв.м, житловою площею 53,6кв.м, яка складається з чотирьох житлових кімнат, що розташована в будинку АДРЕСА_1

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Головуючий