справа №176/1107/16-ц
провадження №2/176/924/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2016 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Волчек Н.Ю.,

за участю секретаря Ханіної М.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жовті Води цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

25 березня 2016 року ОСОБА_1, звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із позовною заявою до ОСОБА_2 де просить ухвалити судове рішення, яким визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_3, померлої 26 червня 2015 року.

Свої вимоги обґрунтував тим, що 26 червня 2015 року померла його матір ОСОБА_3, яка постійно проживала в ІНФОРМАЦІЯ_1. Після її смерті відкрилась спадщина на житловий будинок №34 по вул. Філатова в м. Жовті Води Дніпропетровської області, який належав померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Жовтоводською державною нотаріальною конторою 17.04.1991 року. Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є її діти: він - ОСОБА_1, його сестра ОСОБА_2, його брат ОСОБА_4 та сестра ОСОБА_5.

Заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 до спливу 6-ти місячного строку подала ОСОБА_2. Брат ОСОБА_4 заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк не подавав, а сестра ОСОБА_5 відмовилась від спадщини на користь ОСОБА_2 Спадкова справа була відкрита приватним нотаріусом Жовтоводського МНО ОСОБА_6 Оскільки родинні відносини між ним та ОСОБА_2 склалися доброзичливі, вони спілкувалися, при необхідності допомагали одне одному в життєвих ситуаціях. Зважаючи на теплі родинні відносини, вони з ОСОБА_2, домовилися що саме вона буде займатись підготовкою документів для оформлення спадщини, оскільки позивач має інвалідність 3-ї групи за професійним захворюванням з втратою профпрацездатності 40 відсотків. З цих причин він не завжди має можливість за станом здоровя звертатись своєчасно за оформленням, одержанням необхідних документів у відповідні установи та організації. Тому відповідач мала підготувати всі необхідні документи для одержання свідоцтва про право на спадщину. В силу таких домовленостей з сестрою, яка запевнила, що між ними не буде ніяких непорозумінь відносно спадщини, позивач не подав заяву про прийняття спадщини, але не подавав і заяву і про відмову від спадщини після смерті матері ОСОБА_3

Під час оформлення документів зясувалось, що сестра не має свідоцтва про народження і в судовому порядку встановлювала факт родинних відносин з померлою, де він свідчив, що вона рідна дочка померлої і знову вона запевнила позивача, що він отримає свою частку в спадщині .

В березні 2016 року позивачу зателефонував приватний нотаріус ОСОБА_6 JI.B. та попросила з'явитись до неї. Коли він прийшов, у нотаріуса також була і ОСОБА_2 Нотаріус розяснила їм, що у відповідності до ст.1272 ЦК України, спадкоємець,який пропустив строк про прийняття спадщини за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, може подати заяву про прийняття спадщини. Оскільки спадщину прийняла ОСОБА_2, то саме сестра і повинна була дати таку згоду, тим більше, що між ними була така домовленість до закінчення 6-ти місячного строку. Але в присутності нотаріуса ОСОБА_2 відмовилась дати свою письмову згоду на прийняття позивачем спадщини, незважаючи на їх домовленість і не пояснюючи будь-яких причин. Таким чином позивач вважає, що ОСОБА_2 завела його в оману, говорячи , що між ними не буде суперечностей щодо поділу спадщини, саме з цієї причини ним було пропущено строк на прийняття спадщини, тим більше, що між ним та ОСОБА_2 не було будь-яких непорозумінь з цього питання і він цілком їй довіряв.

За викладених обставин просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач,ОСОБА_1 у судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. При цьому, у матеріалах справи міститься заява останнього, де він у повному обсязі підтримуючи свої позовні вимоги, просить розглядати справу за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2, також до суду не зявився, але надала суду письмові заперечення на позовну заяву та заяву про розгляд справи у її відсутність.

В своїх запереченнях ОСОБА_2 посилається на те, що позивачем не надано достатніх, належних та допустимих доказів, які б в сукупності свідчили про наявність правових підстав для задоволення позову та пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини без поважних причин. Між ними не існувало ніяких домовленостей з приводу спадщини.

На підставі ч.2 ст.197 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін, без фіксування судового процесу технічними засобами.

Повно, всебічно та обєктивно, дослідивши матеріали справи, суд вважає що позов належить задовольнити за таких підстав.

Згідно ст. 11 Цивільно-процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Згідно ч.3 ст.58 ЦПК України суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.1 ст.61 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкривання спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Так, матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_3 є матірю ОСОБА_1 що підтверджується свідоцтвами про народження позивача (а.с.7).

Відповідно копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_3 померла 26 червня 2015 року, у віці 87 років про що складено відповідний актовий запис № 438 відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Жовтоводського міського управління юстиції у Дніпропетровській області. /а.с.6/

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на житловий будинок під №34 по вул. Філатова в м. Жовті Води, який належав померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину виданого Жовтоводською державною нотаріальною конторою 17.04.1991 року в м. Жовті Води Дніпропетровської області.

Позивач як спадкоємець першої черги, звернувся до Жовтоводської державної нотаріальної контори з відповідною заявою, але йому було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини, в звязку з пропуском шестимісячного строку та рекомендовано звернутися до суду для продовження строків на прийняття спадщини.

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є її діти: позивач - ОСОБА_1, його сестра ОСОБА_2, його брат ОСОБА_4 та сестра ОСОБА_5.

Як вбачається з матеріалів справи позивач, своєчасно не звернулася з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, так як в силу теплих родинних відносини, вони з ОСОБА_2, домовилися що саме вона буде займатись підготовкою документів для оформлення спадщини, оскільки позивач має інвалідність 3-ї групи за професійним захворюванням з втратою профпрацездатності 40 відсотків. З цих причин він не завжди мав можливість за станом здоровя звертатись своєчасно за оформленням, одержанням необхідних документів у відповідні установи та організації, та оскільки відповідач не дотрималась домовленостей, позивачем був пропущений строк на прийняття спадщини.

Однак, у відповідності зі ст.ст. 1268-1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має протягом шести місяців з часу відкриття спадщини, подати до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи фактичні обставини справи, суд вважає, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 пропустив з поважних причин, які наведено вище.

Згідно ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для цього законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи вищевикладене те, що позивач позов підтримує, та поновлення строку на подачу заяви про прийняття спадщини не порушує прав будь-кого, строк на прийняття спадщини позивачем порушений з поважних причин, суд вважає за можливе визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 1120, 1222, 1261, 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст.ст. 15, 31, ч.2 ст. 88,169,174, 213-215, 294 ЦПК України суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3, померлої 26 червня 2015 року - три місяця.

Судові витрати віднести на рахунок позивача.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Дніпропетровської області у десятиденний строк з дня його проголошення, через суд першої інстанції.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Жовтоводського міського суду Волчек Н.Ю.