Справа 206/6212/16-ц
Провадження 2/206/1494/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"01" листопада 2016 р. суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Сухоруков А.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

в с т а н о в и в:

01 листопада 2016 року позивач звернулася до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з зазначеною позовною заявою.

Вивчивши матеріали справи, суддя доходить висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки не відповідає вимогам, передбаченим ст. 119 ЦПК України.

Змістом ч. 5 ст. 119 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за позовні вимоги немайнового характеру сплачується судовий збір фізичною особою у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

В силу цього Закону від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовних заяв про стягнення аліментів, проте позивач заявляє вимогу і про розірвання шлюбу.

З 01 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати складає 1378,00 грн.

Згідно ч.1 ст.82 ЦПК України та ст.8 ЗУ "Про судовий збір" суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Пільги щодо сплати судового збору, а також підстави звільнення зазначені у ст. 5 ЗУ "Про судовий збір".

До позовної заяви позивач долучила заяву в якій просить суд відстрочити їй сплату судового збору, оскільки вона не працевлаштована та не має фінансової можливості сплатити судовий збір.

Проте суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору, оскільки позивачем на підтвердження своїх посилань не надано жодного доказу.

Тому позивачу потрібно надати підтвердження І або ІІ групи інвалідності, або сплатити судовий збір у розмірі 551,20грн.

У відповідності до ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяв.

Згідно ч. 3 ст. 10 та ч. 1 і 2 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Як вбачається з позовної заяви позивач зазначає, що в шлюбі вони мають спільних дітей ОСОБА_3, 17 жовтня 2013р.н. та ОСОБА_4, 25 червня 2015р.н. Просить суд стягнути з відповідача аліменти лише на утримання доньки. Проте не зазначено чи були стягнуті аліменти з відповідача на утримання сина.

За таких обставин, вважаю за необхідне надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути вказані недоліки заяви у дводенний строк з дня отримання цієї ухвали.

У випадку невиконання у строк позивачем вимог закону вказаних в ухвалі судді, позовна заява буде визнана неподаною та повернута їй без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Сухоруков