УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" листопада 2016 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого-судді - Сенаторова В.М.,

при секретарі- Явнюк К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Київського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_1про перегляд заочного рішення суду від 20.09.2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Златобанк», ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: Публічне акціонерне товариство «Дніпровський завод мінеральних добрив», про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

24.10.2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, у якій просить скасувати заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 29.09.2016 року у цивільній справі №640/15154/15-ц та призначити справу до розгляду в загальному порядку. В обгрунтування заяви останній зазначив, що 30.09.2016 року йому стало відомо від співробітників банку, що Київським районним судом м. Харкова було ухвалено заочне рішення по справі № 640/15154/15-ц, яким стягнуто з нього грошову суму в значному розмірі, однак він не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, а також не отримував позовну заяву та додані до неї документи, що потягло за собою неможливість повноцінного захисту своїх прав та інтересів. Вказав також, що він не проживає за адресою, яка зазначена в резолютивній частині заочного рішення, у зв'язку з тим, що працює на постійній основі у м. Києві на ПАТ «Украгрохімхолдинг» на умовах повної зайнятості та постійно проживає у м. Києві у квартирі, що належить йому на праві власності, за адресою: АДРЕСА_1. Водночас, заявник повідомив, що його порука по зобов'язанням ПАТ «Дніпровський завод мінеральних добрив» перед ПАТ «Златобанк» є припиненою, тому позовні вимоги не підлягають задоволенню. Але у зв'язку з тим, що поручитель в силу самої правової природи такого статусу не є стороною кредитних відносин, у нього з об'єктивних причин відсутні необхідні документи, що мають сторони таких кредитних відносин. Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просив скасувати заочне рішення.

Представник ОСОБА_1 за довіреністю - ОСОБА_3 у судовому засіданні просив суд заяву задовольнити, заочне рішення скасувати.

В судове засідання представник банку не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 231 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Крім того, на підставі ч. 2 ст. 230 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом пятнадцяти днів з дня її надходження.

Суд, вислухавши пояснення представника заявника, вивчивши матеріали справи установив наступне.

20.09.2016 року Київський районний суд м. Харкова постановив заочне рішення, яким задовольнив вимоги позивача та стягнув з ОСОБА_1 на користь банку 17137332,31 доларів США- 441578447,09 грн., 1000000,00 євро - 28768908 грн. - заборгованість за кредитом; 841012,47 доларів США- 21670407,84 грн. та 62499,99 євро- 1798056,46 грн. - заборгованість за процентами; 2405435,11 грн. - заборгованість по сплаті пені; 5000 грн. - штраф за неналежне виконання зобов'язань. / а.с. 203/

Відповідно до ст. 228 ЦПК України рішення може бути переглянуто судом, який його постановив, за письмовою заявою відповідача протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Згідно ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з'явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними.... і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

ОСОБА_1 вказує, що він не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Однак вказане заявником взагалі не відповідає дійсності, оскільки згідно відповіді відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Харківській області ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 / а.с. 84/. Відповідачу неодноразово на протязі 11 судових засідань надсилалися судові повістки /а.с. 105, 110, 175, 180/ та СМС-повідомлення, які згідно довідок були ним отримані / а.с. 187,198/. Доказів того, що вказаний номер мобільного телефону не належить відповідачу суду не надано.

Згідно ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач повідомлявся судом про місце і час розгляду справи завчасно.

Крім того, відповідач і при розгляді заяви про перегляд заочного рішення не надав докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, а вказав лише, що його порука по зобов'язанням ПАТ «Дніпровський завод мінеральних добрив» перед ПАТ «Златобанк» є припиненою, однак будь-яких доказів на підтвердження цього факту не надав.

Отже, відповідачем при оскарженні заочного рішення не надано суду будь-яких доказів, які б свідчили про існування обставин, що могли вплинути на розгляд справи по суті на момент постановлення рішення суду.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 20.09.2016 року, оскільки відсутні обставини для його скасування, визначені ст.232 ЦПК України, а тому заява відповідача не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1про перегляд заочного рішення суду від 20.09.2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Златобанк», ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: Публічне акціонерне товариство «Дніпровський завод мінеральних добрив», про стягнення заборгованості- залишити без задоволення.

Розяснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України,

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -