Справа № 442/6115/16-ц
У х в а л а

"14" листопада 2016 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі: головуючого судді Нагірної О.Б.

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобичі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні майном, -

встановив:

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про усунення перешкод в користуванні майном.

До суду надійшла зустрічна позовна заява від ОСОБА_3 про припинення права власності на ? ідеальну частку квартири та визнання права власності на ? ідеальну частину квартири.

В судовому засіданні відповідач та його представник зустрічну позовну заяву підтримав та просив прийняти її до спільного розгляду з первісним позовом.

Заслухавши думку сторін, оглянувши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1, 2 ст.123 ЦПК України відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до розяснень Пленуму Верховного Суду України, наданих у п.15 Постанови №2 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову судам слід враховувати, що від цього залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог.

Судом встановлено, що зустрічна позовна заява подана відповідачем ОСОБА_3 про припинення права власності на ? ідеальну частку квартири та визнання права власності на ? ідеальну частину квартири.

Разом з тим, судом встановлено, щозазначену позовну заяву подано без додержання вимог ст.119 ЦПК України

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Разом з тим, п. 10 ч.1 ст. 80 ЦПК України вказано, що у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог ціна позову визначається за загальною сумою всіх вимог та абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір, у разі коли у позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачами одночасно заявляються самостійні вимоги майнового та немайнового характеру.

Таким чином, оскільки також позивачем заявлено кілька самостійних вимог, з яких дві майнового і одна немайнового характеру, то кожна з них має бути оплачена судовим збором за визначеною законом ставкою для вимог майнового (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 551,20 грн.) і немайнового характеру (0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551, 20 грн.).

Разом з тим, суд вважає, що необхідно відстрочити повну оплату судового збору в частині вимог майнового характеру до винесення рішення у справі так як в справі не проведена будівельно технічна експертиза.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 121, 123 ЦПК України, суд

ухвалив:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 про припинення права власності на ? ідеальну частку квартири та визнання права власності на ? ідеальну частину квартири - залишити без руху.

Повідомити позивача за зустрічним позовом про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в триденний термін з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.Б.Нагірна