Справа № 640/9519/16-ц
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" червня 2016 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Ніколаєнко І.В., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, яким просить в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 перед позивачем за кредитним договором № 192 від 18.05.2007 року, що становить в гривневому еквіваленті 959 175,38 грн. звернути стягнення на належний на праві приватної власності ОСОБА_1 предмет іпотеки нежитлове приміщення 1-го поверху №1-5, 7, 8, 11, 15, 18, 20, 25-27 в літ. «А-6», загальною площею 254,6 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Червонопрапорна, б. 5 шляхом визнання права власності за позивачем.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України, а саме: судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Постанова Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» № 5 від 30.03.2012 р. в п. 9 містить наступні розяснення з приводу того, що право вибору способу судового захисту, передбаченого законом або договором (дострокове стягнення кредиту, стягнення заборгованості, у тому числі шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки/застави, одночасне заявлення відповідних вимог у разі, якщо позичальник є відмінною від особи іпотекодавця (майновий поручитель), одночасне заявлення вимог про стягнення заборгованості з позичальника з вимогами про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет застави/іпотеки, належні іпотекодавцю, який не є позичальником, розірвання кредитного договору, набуття права власності на предмет іпотеки тощо) належить виключно позивачеві (частина перша статті 20 ЦК, статті 3 і 4 ЦПК).

Разом з тим, абз. 2 п. 6 вказаної постанови містить наступні розяснення про те, що вимога заставодержателя про звернення стягнення на предмет застави оплачується судовим збором як вимога немайнового характеру, якщо така вимога пред'явлена після вирішення вимоги про виконання основного зобов'язання (стягнення заборгованості тощо). Вимога заставодержателя про звернення стягнення на предмет застави, пред'явлена до звернення до суду з вимогою про виконання основного зобов'язання, оплачується судовими збором як вимога майнового характеру. При цьому ціна позову визначається розміром виконання, на яке претендує заставодержатель за рахунок заставленого майна.

З позовної заяви вбачається, що позивач не звертався до суду з вимогою про виконання основного зобовязання, а обрав спосіб захисту свого права шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. З огляду на це судовий збір оплачується як вимога майнового характеру, ціна позову визначається розміром виконання, на яке претендує позивач.

Підпунктом 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Розрахунковий розмір необхідного до сплати судового збору становить 959 175,38 ? 1,5 / 100 = 14 387, 63 грн.

До позовної заяви додано платіжне доручення № 70476 від 07.06.2016 року про сплату судового збору в розмірі 4 134,00 грн. Недоплачена частина судового збору дорівнює 14 387, 63 - 4 134,00 = 10 253,63 грн.

За таких обставин, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки позовної заяви, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо розміру судових витрат в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Ніколаєнко