АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

18 травня 2016 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва Стрижеус А.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Уповноважено особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» М.А. Славкіної на рішення Деснянського районного 27 січня 2016 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів та зустрічним позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про визнання недійсним окремих положень договору, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 27 січня 2016 року позовні вимоги ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» за договором банківського обслуговування від 16 грудня 2010 року: 10 750, 39 грн. заборгованості по кредиту та 3 350, 48 грн. - заборгованості по процентам.

В іншій частині позову ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» відмовлено.

Зустрічний позов ОСОБА_3 задоволено частково.

Визнано недійсним п. 4 спеціальної частини і п. 1.6. загальної частини договору банківського обслуговування від 16 грудня 2010 року, укладеного між ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» і ОСОБА_4

В іншій частині зустрічного позову ОСОБА_3 відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» СлавкінаМ.А звернулася до суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» щодо стягнення пені з ОСОБА_3 і яким частково задоволено зустрічний позов ОСОБА_3 та ухвалити нове рішення, яким стягнути з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» сум заборгованості за комісією за управління кредитом в розмірі 4 089,10 грн. та 62 521, 91 грн. - пені. У задоволенні зустрічного позову відмовити. В іншій частині рішення залишити без змін.

При цьому посилається на те, що рішення суду першої інстанції увалене з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Одночасно, Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» - Славкіна М.А. подала до суду заяву про відстрочення сплати судового збору.

В заяві посилалася на те, що ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» наразі перебуває в стадії ліквідації і не має можливості сплати судовий збір у зв'язку важким фінансовим становищем.

Проте, апеляційний суд не приймає вказані доводи виходячи з наступного.

Справа № 754/11671/15-ц
№ апеляційного провадження:22-ц/796/8351/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Грегуль О.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Стрижеус А.М.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов'язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи, що Публічним акціонерним товариством «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» не надано доказів на підтвердження підстав для відстрочення його від сплати судового збору, вважаю, що в задоволенні клопотання слід відмовити, у зв'язку з безпідставністю.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» із змінами, внесеними згідно із законом № 484- VIII від 22 травня 2015, що набрав законної сили 1 вересня 2015 року, визначено чіткий перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору. Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до переліку таких осіб не відноситься.

Приймаючи зміни до Закону України «Про судовий збір», та зменшуючи число суб'єктів, які звільняються від сплати судового збору законодавець виходив з того, що виключення органів державної влади з числа суб'єктів що звільняються від сплати судового збору, що дисциплінуватиме їх у відносинах із судами та унеможливить зловживання ними своїми процесуальними правами, зокрема, у випадках безпідставного звернення до судів та безвідповідального оскарження судових рішень з огляду на саму лише безкоштовність звернення до суду.

В п. 21 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, роз'яснено, що законом передбачено сплату судового збору за подання за подання апеляційної та касаційної скарги на рішення суду в певному розмірі виходячи із ставки судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги незалежно від оспорюваної суми незалежно від оспорюваної суми (підпункти 6, 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону від 25.09.2015)

У разі якщо в апеляційному або касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками первісного та зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Як убачається зі змісту апеляційної скарги апелянт, оскаржує рішення у повному обсязі.

Відповідно до п.6 ч.1 ст. 4 цього Закону, за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При поданні позовної заяви, позивач ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» за основним позовом майнового характеру мав би сплатити судовий збір в розмірі 807,11 грн. (1 % ціни позову /80 711 грн.88 коп./, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 243 грн. 60 коп.), позивач ОСОБА_3 за зустрічним позовом немайнового характеру мав би сплати судовий збір в розмірі 487 грн. 20 коп. (0,4 розміру мінімальної заробітної плати).

Таким чином, особі, що подає апеляційну скаргу слід сплатити суму судового збору за оскарження рішення щодо основного позову в розмірі 887 грн. 11 коп. та за оскарження рішення щодо зустрічного позову у розмірі 535 грн.92 коп., який підлягає сплаті на рахунок: одержувач УДКС у Солом'янському районі у м. Києві, код за , банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО банку: 820019, р/р 312 102 067 800 10, код ЄДРПОУ суду 028 94 757 (надати суду оригінал квитанцій).

Крім того, апеляційне провадження не може бути відкрито, оскільки апеляційна скарга подана з пропуском строку, встановленого цивільним процесуальним законодавством України.

Відповідно до ч. 1 ст. 294 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Як убачається з матеріалів справи, апелянт ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» не був присутній під проголошення судового рішення, копію оскаржуваного рішення апелянт отримав 08 лютого 2016 року, що підтверджується зворотнім повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.145), апеляційна скарга подана 08 квітня 2016 року, тобто з пропуском встановленого ЦПК України строк.

В апеляційній скарзі апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, оскільки такий пропущений з поважних причин.

Зокрема, причиною пропуску строку вважає те, що у зв'язку із визнанням банку неплатоспроможнім та введення процедури ліквідації, робочі процеси були змінені, змінені процедури погодження документів та встановлено нове етапи погодження документів та у зв'язку із великим навантаженням на працівників юридичного підрозділу, пов'язане із великою кількістю позовних заяв щодо стягнення заборгованості за кредитними договорами.

Проте, суд не може визнати вказані причини поважними.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 297 ЦПК України, із змінами, внесеними згідно із Законом N 4176-VI (4167-17) від 20.12.2011 року, який набрав чинності 15 січня 2012 року апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, відповідно до ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, а саме: надати оригінал квитанції про сплату судового збору, вказати інші причини пропуску строку та надати відповідні докази.

Керуючись до ст. 295, 297 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви Уповноважено особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» М.А.Славкіної про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Уповноважено особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» М.А.Славкіної на рішення Деснянського районного 27 січня 2016 року в частині сплати судового збору залишити без руху, надати строк для усунення зазначених недоліків, протягом п'яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Апеляційну скаргу Уповноважено особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» М.А.Славкіної на рішення Деснянського районного 27 січня 2016 року в частині поновлення строку залишити без руху, надати строк для усунення зазначених недоліків, протягом тридцяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз'яснити апелянту, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, або вказані ним підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: