АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Провадження №22ц/790/2120/16
Справа №610/3340/15-ц Головуючий1 інстанції ОСОБА_1
Категорія: недоговірні зобовязання Доповідач Кіпенко І.С.

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2016 р. Судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого судді Кіпенка І.С.,

суддів Кіся П.В., Шаповал Н.М.,

за участі секретаря Таран В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за апеляційними скаргами Прокуратури Харківської області та Державної казначейської служби України на рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 27 січня 2016 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Державної казначейської служби України, треті особи Прокуратура Харківської області, Головне Управління МВС України в Харківській області, Головне Управління Національної поліції України в Харківській області про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства і прокуратури,

в с т а н о в и л а:

У листопаді 2015 року ОСОБА_2 звернувся до суду із вказаним позовом.

В обґрунтування своїх вимог зазначав, що 19.08.2013 року в.о. прокурора Харківської області Суходубовим В.С. йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

18.11.2013 року слідчим був складений відносно нього обвинувальний акт за ч.2 ст.286 КК України, який був затверджений прокурором та скерований для розгляду в Балаклійський районний суд Харківської області.

Вироком Балаклійського районного суду Харківської області від 21.05.2015 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 08.09.2015 року ОСОБА_2 було виправдано за недоведеністю вини.

Вважає, що незаконним діями органів досудового слідства, у вигляді незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, йому завдано моральної шкоди.

Посилаючись на вказані обставини та ст.1176 ЦК України, положення Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду», ОСОБА_2 просив суд стягнути з відповідача за рахунок коштів державного бюджету в рахунок відшкодування завданої йому моральної шкоди 100 000 грн.

У судовому засіданні суду першої інстанції позивач та його представник позов підтримали посилаючись на обставини зазначені в позові, представники Державної казначейської служби України, представники 3-їх осіб позов не визнали, посилаючись на його безпідставність.

Рішенням Балаклійського районного суду Харківської області від 27 січня 2016 року позов задоволено частково.

Суд стягнув за рахунок Державного бюджету України, шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_2 50 000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, прокуратура Харківської області та Державна казначейська служба України, подали на нього апеляційні скарги, в яких посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просили скасувати рішення суду в частині задоволення позовних вимог та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, судова колегія вважає, що апеляційні скарги підлягають частковому задоволенню із таких підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.1176 ЦК України шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування як запобіжного заходу тримання під вартою або підписки про невиїзд, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом.

З матеріалів справи вбачається, що 19.08.2013 року ОСОБА_2 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, 18.11.2013 року слідчим було складений відносно нього обвинувальний акт за ч.2 ст.286 КК України та направлено справу для розгляду в Балаклійський районний суд Харківської області.

Запобіжний захід стосовно ОСОБА_2 не обирався.

Вироком Балаклійського районного суду Харківської області від 21.05.2015 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 08.09.2015 року ОСОБА_2 було виправдано за недоведеністю вини.

Зазначені обставини сторонами не заперечуються.

Таким чином, час перебування ОСОБА_2 під слідством складає 24 місяці 20 днів. Згідно п. п. 1, 2 ч.1 ст.1 Закону України від 1 грудня 1994 року №266/94-ВР «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» відповідно до положень цього Закону підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного притягнення як обвинуваченого, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході розслідування чи судового розгляду кримінальної справи обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян. Право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках закриття кримінальної справи за відсутністю події злочину, відсутністю у діянні складу злочину або недоведеністю участі обвинуваченого у вчиненні злочину.

У наведених у ст.1 цього Закону випадках, громадянинові відшкодовується моральна шкода ( п.5 ст.3 зазначеного Закону).

Частинами 2, 3 ст.13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» передбачено, що розмір моральної шкоди визначається з урахуванням обставин справи в межах, встановлених цивільним законодавством. Відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом.

Таким чином, зазначеним Законом визначено, що розмір відшкодування моральної шкоди повинен визначатися судом з урахуванням мінімального розміру заробітної плати за кожний місяць перебування під слідством чи судом.

Відповідно до Закону України від 24 березня 1995 року №108/95-ВР «Про оплату праці», мінімальна заробітна плата - це законодавчо встановлений розмір заробітної плати за просту, некваліфіковану працю, нижче якого не може провадитися оплата за виконану працівником місячну, а також погодинну норму праці (обсяг робіт).

Нормативними законодавчими актами встановлені відповідні розміри мінімальної заробітної плати, зокрема, на час вирішення спору в суді першої інстанції 1378 грн.

Межі відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом визначаються судом у розмірі співмірному з мінімальним розміром заробітної плати, визначеної законодавством за кожен місяць перебування під слідством чи судом, виходячи з мінімальної заробітної плати, встановленої законодавством на момент відшкодування.

Таким чином, розмір на відшкодування моральної шкоди позивачу не може бути меншим, ніж 33 918 грн.73 коп. (1378 х 24+1378 : 30 х 20 = 33 918 грн.73коп.).

Згідно ч.3 ст.23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також, з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Визначаючи моральну шкоду в сумі 50 000 грн., суд першої інстанції не звернув увагу на вказані обставини та не навів відповідних мотивів, якими він керувався при визначенні вказаного розміру моральної шкоди.

Враховуючи розмір мінімальної заробітної плати на час вирішення спору в суді першої інстанції, час перебування ОСОБА_2 під слідством, надані ним докази заподіяння моральної шкоди, вимоги розумності і справедливості, судова колегія вважає за необхідне змінити рішення суду першої інстанції в частині стягнення моральної шкоди, зменшити суму стягнення моральної шкоди з держави на користь ОСОБА_2 до 34450грн.

Доводи апеляційних скарг стосовного того, що позивачем не доведено обставин завдання йому моральної шкоди не заслуговують на увагу, оскільки факт незаконного притягнення як обвинуваченого, порушує нормальні життєві зв'язки, що тягне за собою моральні переживання. Право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених Законом, виникає у випадках закриття кримінальної справи за відсутністю події злочину, відсутністю у діянні складу злочину або недоведеністю участі обвинуваченого у вчиненні злочину.

Керуючись ст. ст. 303, 304, п.3 ч.1 ст.307, п. п. 3, 4 ч.1 ст.309, ч.2 ст.314, ст. ст.316, 317, 319 ЦПК України, судова колегія,

в и р і ш и л а:

Апеляційні скарги Прокуратури Харківської області та Державної казначейської служби України - задовольнити частково.

Рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 27 січня 2016 року в частині стягнення з Державного казначейства України на користь ОСОБА_2 моральної шкоди - змінити.

Зменшити розмір моральної шкоди, що підлягає стягненню з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України, шляхом списання коштів на користь ОСОБА_2 з 50 000 грн. 00 коп. до 34450 грн. 00 коп.

В іншій частині це ж рішення суду залишити без змін.

Рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту його проголошення і може бути оскаржене в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуючий: І.С. Кіпенко

Судді: П.В. Кісь

ОСОБА_3