Справа 206/6596/16-ц
Провадження 2/206/1558/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"16" листопада 2016 р.суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Сухоруков А.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради про визнання права власності на спадкове майно на праві представлення,

в с т а н о в и в:

16 листопада 2016 року представник позивача ОСОБА_2 звернулася до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з зазначеним позовом.

Вивчивши матеріали справи, суддя доходить висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки не відповідає вимогам, передбаченим ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

01 вересня 2015 року набрав чинності Закон України від 22 травня 2015 року N 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» яким були внесені зміни до Закону України «Про судовий збір».

Згідно Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, відповідно, розмір судового збору повинен розраховуватися з ціни позову.

Згідно з п. 9 ч. 1ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається в позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем зазначена ціна позову 97009,00грн., згідно звіту про оцінку майна, а саме житлового будинку та сплачено судовий збір у розмірі 970,09грн.

Проте позивач крім вимоги про визнання права власності на домоволодіння № 75 по вул. Петровського в м. Дніпро, заявляє також вимогу майнового характеру про визнання за ним право власності і на земельну ділянку, що розташована за адресою домоволодіння.

Вартість земельної ділянки позивачем не зазначена та судовий збір за цю вимогу з урахуванням положень п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України і ставок, встановлених ст.4 Закону України «Про судовий збір» не сплачено.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічні положення містяться у п. 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких встановлено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 р. з наступними змінами і доповненнями, роз'яснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Таким чином, суддя самостійно визначає до сплати розмір судового збору в сумі 1500,00грн. за вимогу про визнання права власності на земельну ділянку, який позивачу слід доплатити.

Також до участі у справі не долучено у якості третьої особи нотаріальну контору.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, вважаю за необхідне надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради про визнання права власності на спадкове майно на праві представлення залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути вказані недоліки заяви у дводенний строк з дня отримання цієї ухвали.

У випадку невиконання у строк позивачем вимог закону вказаних в ухвалі судді, позовна заява буде визнана неподаною та повернута їй без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя А.О. Сухоруков