УХВАЛа

Провадження 2/0186/755/16

Справа № 186/1566/16-ц

15 листопада 2016 року м.Першотравенськ

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Янжула С.А.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Першотравенського міського відділу ДВС ГТУЮ в Дніпропетровській області про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И Л А :

14 листопада 2016 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області із позовною заявою до Першотравенського міського відділу ДВС ГТУЮ в Дніпропетровській області про зняття арешту з майна.

Відповідно ч.ч.2-5 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року N 5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження.

Якщо заявлена вимога лише про зняття арешту з майна, то сплачується судовий збір як за заяву немайнового характеру.

В разі, якщо арешт на майно накладено на підставі ухвали суду про забезпечення позову, то заявник має право подати заяву про скасування заходів забезпечення позову, на підставі ст.154 ЦПК України.

Відповідно п.п.1 п.2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати і становить 551,20 гривень, позивачкою ж сплачено судовий збір в розмірі 275,60 гривень.

тобто сума судового збору, який підлягає сплаті позивачкою при пред'явленні позову до суду становить 551,20 гривень.

Позовна заява подана без додержання вимог статті 119 ЦПК України з наступних підстав:

- Згідно копії договору дарування від 11 липня 2013 року, на момент накладення арешту на майно позивачки, квартира АДРЕСА_1 (Кобзаря), м.Першотравенськ Дніпропетровської області належала ОСОБА_2.

- Позивачкою не додано до позовної заяви документу, на підставі якого було накладено арешт на все її майно, тому не зрозумілі вимоги до оформлення справи, слід подавати позовну заяву зі сплатою відповідного судового збору чи заяву про скасування заходів забезпечення позову. Крім того, як зазначає позивачка та як випливає з доданих до позову документів, арешт накладено на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження №7626 від 16 жовтня 2008 року, яку виніс старший державний виконавець Першотравенського ВДВС МУЮ у Дніпропетровській області Пилипенко С.І.

У відповідність ч. 1 ст. 121 ЦПК України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з моменту отримання позивачем копії ухвали суду.

Керуючись ч. 1 ст.121 ЦПК України, - суддя

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першотравенського міського відділу ДВС ГТУЮ в Дніпропетровській області про зняття арешту з майна - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків - 5 днів з моменту отримання ним копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Суддя С. А. Янжула