Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2016 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Дмитренко А. М. ,

при секретарі - Боженко Т. В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Білій Церкві залі суду № 1 справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: Білоцерківська міська рада Київської області, про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з вказаною заявою мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його рідний дядько ОСОБА_2, якому на праві власності належало 2/3 частини житлового будинку АДРЕСА_1, заявник прийняв спадщину після смерті дядька, інші спадкоємці відсутні, але не має можливості оформити свої спадкові права, при зверненні до нотаріуса йому остання роз'яснила необхідність встановлення в судовому порядку факту родинних відносин, оскільки в свідоцтві про народження батька заявника зазначено-Сокольський ОСОБА_3. А тому заявник просить суд встановити юридичний факт, а саме: що померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 дійсно був рідним братом ОСОБА_4 та дядьком заявника.

В судовому засіданні заявник подану заяву підтримав.

Представник Білоцерківської міської ради Київської області в судове засідання не з'явився, про час розгляду справи повідомлений належним чином.

Заслухавши пояснення заявника, покази свідків, оглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заяву необхідно задовольнити з наступних підстав.

Так, по справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2, після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно у вигляді 2/3 частин житлового будинку АДРЕСА_1, що належали йому на підставі свідоцтва про право на спадщину № 5-5244 від 18.11.1997 року, виданого Білоцерківською державною нотаріальною конторою, зареєстровано в Білоцерківському МБТІ в реєстровій книзі № 37, реєстровий номер 3794.

Наведене стверджується копією свідоцтва про смерть та копією довідки КП Київської обласної ради «Південне бюро технічної інвентаризації» від 04.10.2016 року № 2178.

За ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

За ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За положеннями ст.1269 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

За ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено судом, заявник у визначеному законом порядку прийняв спадщину після смерті дядька, подавши відповідну заяву до нотаріальної контори 26.08.2014 року, що вбачається з копії спадкової справи № 26/2014 після смерті ОСОБА_2, інші спадкоємці за законом та заповітом відсутні.

Батько заявника ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3, але в свідоцтві про його народження зазначено -ОСОБА_4.

Згідно п.1 ч.1 ст.256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку з втратою годувальника та ін.

На підтвердження факту родинних відносин заявник надав копію свідоцтва про народження ОСОБА_2, де його батьком значиться ОСОБА_7, матір'ю -ОСОБА_8; копію свідоцтва про народження ОСОБА_4, де його батьками вказано: ОСОБА_7 та ОСОБА_8; копію свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.06.2016 року, згідно якого від є власником 1/3 частини вищевказаного житлового будинку після смерті матері ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4.

Свідки ОСОБА_12 -чоловік тітки заявника та ОСОБА_13 -товариш заявника, показали, що знали ОСОБА_2, який проживав один, заявник допомагав йому, похоронив його, батько заявника та ОСОБА_2 були рідними братами.

Покази свідків приймаються судом до уваги, оскільки вони є послідовними, не суперечать зібраним по справі доказам.

Як вказано вище, батько заявника помер ІНФОРМАЦІЯ_3, що стверджується копією свідоцтва про його смерть.

Отже, заявник має право на спадкування за законом за правом представлення після смерті дядька ОСОБА_2

Таким чином, встановлення факту родинних відносин необхідне заявнику для оформлення спадщини після смерті дядька, тобто, цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, оскільки в цьому випадку заявник реалізує своє право на спадщину.

А тому враховуючи все наведене суд вважає за можливе встановити той факт, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 дійсно був рідним братом ОСОБА_4 та рідним дядьком заявника.

Керуючись ст.ст. 1217, 1223, 1266, 1268, 1269, 1270 ЦК України, ст.ст. 10, 60, 88, 209, 212-215, 256-259 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 дійсно був рідним братом ОСОБА_4 та дядьком ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя А. М. Дмитренко