Провадження № 2/127/7016/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.11.2016 м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Волошин С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Форма і зміст позовної заяви визначені ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Прохальна частина позову містить вимогу про поділ спільної квартири та стягнення з відповідача на користь позивача компенсацію половини вартості квартири.

Суд зазначає, що таке формулювання позовних вимог є неконкретизованим, оскільки відповідач не уточнює яку саме та в яких частках квартиру він просить поділити та не зазначає, в якому розмірі компенсацію вартості половини квартири він бажає стягнути з відповідача на свою користь.

З огляду на викладене, позивачу слід визначитися щодо формулювання позовної вимоги.

Згідно п.5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказувань.

В порушення зазначених норм, позивач, викладаючи обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, не зазначає доказів, що підтверджують кожну обставину, а саме не зазначає доказів того, що позивач з відповідачем перебували в зареєстрованому шлюбі, під час якого у подружжя народилося двоє дітей, що шлюб було розірвано. Так само, позивач не зазначає доказів того, що подружжя під час шлюбу придбало квартиру за адресою: вул. 600-річчя, 14 кв.20 (не зазначено повну адресу) та автомобіль «Фіат студіо», що відповідач звернулася до суду з позовом про поділ автомобіля.

Згідно п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п.9-10 ч.1 ст. 80 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог загальною сумою всіх вимог.

Зі змісту позовної вимоги щодо поділу квартири, вбачається, що така позовна вимога є вимогою майнового характеру.

Судом встановлено, що в позовній заяві позивачем не визначено ціну позову. Суд зазначає, що у випадку, якщо у позивача виникають труднощі з визначенням ціни позову, що відповідатиме дійсній вартості спірного майна позивач не позбавлений можливості провести експертну оцінку такого майна. Призначення судової експертизи щодо визначення ринкової ціни майна для визначення розміру судового збору, який має бути сплачено позивачем, після відкриття провадження у справі може привести до затягування строків розгляду справи, порушення строку, протягом якого має бути розглянуто справу (ст.157 ЦПК України).

Відповідно до вимог ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач в позовній заяві обєднав дві позовні вимоги майнового характеру.

Згідно п.13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов'язаних між собою, то, враховуючи, що об'єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Однак, позивачем сплачено судовий збір не в повному обсязі.

Викладене є недоліками позовної заяви, які мають бути усунуті позивачем.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст. 120, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, надавши позивачу строк пять днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення, зазначених в мотивувальній частині ухвали, недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: