РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/6668/16-ц

Провадження № 2/643/4345/16

09.11.2016 Cуддя Московського районного суду м.Харкова Букреєва І.А., при секретарі Саілян Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовом і просить розірвати шлюб з відповідачем, посилаючись на наступні обставини.

З 21 серпня 1999 року сторони перебувають у зареєстрованому Відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1146, шлюбі.

Від вказаного шлюбу сторони мають дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Спільне життя не склалось у звязку із повним непорозумінням, внаслідок чого їхнє подальше спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити інтересам позивача. Фактично спільне життя припинено з листопада 2013 року.

Проте, відповідач надала до суду заяву, в якій просила надати строк для примирення.

Ухвалою суду від 09.08.2016 року, відповідно до ст. 111 СК України, сторонам був наданий строк для примирення три місяці.

В судове засідання позивач не з'явився. Надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без його участі, позов підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явилась, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, окрім того в заяві проти позову заперечувала.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що з 21 серпня 1999 року сторони перебувають у зареєстрованому Відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1146, шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії 1-ВЛ № 281743 (а.с.5).

Від вказаного шлюбу сторони мають дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 6).

Спільне життя не склалось у звязку із повним непорозумінням, що привело до розпаду сімї.

Згідно зі ст. 112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя чоловіка і жінки і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У судовому засіданні об'єктивно встановлено, що подальше спільне життя сторін із збереженням шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу це одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка (ст. 24 Сімейного кодексу України). Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (ст. 104 Сімейного кодексу України). Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 Сімейного кодексу України).

Суд прийшов до висновку, що у даний час шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому вважає, що шлюб між сторонами повинно бути розірвано.

На підставі ст.110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст.ст. 60, 214-215 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 21 серпня 1999 року сторони перебувають у зареєстрованому Відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1146, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - Подрез) ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище - «Казакова».

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового засідання, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання цього рішення.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя: І.А. Букреєва