Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2016 року Слов'янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Сидоренко І.О.

при секретарі Рудь Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 11 Словянського міськрайонного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Словянського міськрайонного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Дана позовна заява мотивована тим, що 11 грудня 2015 року помер батько позивача ОСОБА_3. Після його смерті залишилось спадкове майно 7/10 частини квартири АДРЕСА_1, та 1/3 частина квартири АДРЕСА_2. Заповіт померлий не залишив. На час відкриття спадщини спадкодавець був зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_1, де і помер. Спадкоємцями є позивач син спадкодавця та відповідач дружина спадкодавця, мати позивача. Позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини через відсутність актового запису про смерть спадкодавця в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян та відсутності у позивача свідоцтва про смерть батька, оформленого органом державної реєстрації актів цивільного стану України. Для звернення до суду з заявою про встановлення факту смерті спадкодавця на тимчасово окупованій території України необхідно було зібрати письмові докази факту смерті, які знаходилися у м. Горлівка. Також, позивач не мав перепустки на перетин лінії розмежування, а в м. Горлівці постійно тривало збройне протистояння, тому отримання відповідних доказів було ускладнено. Лише наприкінці липня 2016 року на початку серпня 2016 року позивач остаточно зібрав необхідні документи та звернувся до суду із заявою про встановлення факту смерті батька на тимчасово окупованій території України. Вважає, що позивач по поважній причині пропустив встановлений законом строк на прийняття спадщини. Просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 тривалістю в три місяці.

В судове засідання позивач не зявився, надав суду заяву, відповідно до якої просив розглядати дану справу у його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає. Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності позивача, що відповідає вимогам ст. 169 ЦПК України.

Представник позивачки адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не зявився, відповідно до наданої суду заяви просив розглянути справу без його участі, позов просив задовольнити. Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника позивача, що відповідає вимогам ст. 169 ЦПК України.

Відповідач в судове засідання не зявився, однак надав до суду заяву, в якій просив слухати справу за його відсутності, не заперечував проти задоволення позову.

Дослідивши подані позивачем документи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

11 грудня 2015 року помер ОСОБА_3, про що свідчить Свідоцтво про смерть серії І-КЕ № 331153, видане 21 вересня 2016 року Полтавським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області.

Часом відкриття спадщини згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошена померлою.

Згідно зі Свідоцтвом про одруження серії І-АВ № 062202, виданого міським будинком шлюбу міста Горлівки, 07.03.1969 року ОСОБА_2 уклала шлюб з ОСОБА_1.

Згідно зі Свідоцтвом про народження серії ІІІ-УР № 1294769, виданого рай бюро РАЦС міста Горлівки, батьком ОСОБА_1 є ОСОБА_3, матірю ОСОБА_2.

Таким чином, суд доходить до висновку, що позивач ОСОБА_5 є сином спадкодавця ОСОБА_6 та відповідача ОСОБА_7 та відповідно до ст. 1261 ЦК України, спадкоємцем першої черги спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_6 11 грудня 2015 року.

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 17.05.2012 року, ОСОБА_6 належить на праві спільної часткової приватної власності 7/100 частин трьохкімнатної квартири АДРЕСА_3. Дана квартира зареєстрована у Комунальному підприємстві «Горлівське міське бюро технічної інвентарізації» 07.06.2012 року, що видно з відповідного ОСОБА_6.

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 17.05.2012 року, ОСОБА_6 належить на праві спільної часткової приватної власності 1/3 частина двохкімнатної квартири АДРЕСА_4. Дана квартира зареєстрована у Комунальному підприємстві «Горлівське міське бюро технічної інвентарізації» 07.06.2012 року, що видно з відповідного ОСОБА_6.

Відповідно до паспорту серії ВВ 340587, виданого Микитівським РВ Горлівського МУ УМВС України у Донецькій області від 06 квітня 1998 року, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований був за адресою: АДРЕСА_5.

Статтею 1270 ЦК України встановлений строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Звернувшись 28.09.2016 року до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області із заявою про прийняття спадщини, позивач отримав відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії видачі Свідоцтва про право на спадщину, яка мотивована тим, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини.

Згідно з листом приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області № 194/01-16 від 13.10.2016 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася, із заявами про прийняття спадщини та відмови від неї ніхто не звертався, заповіт не посвідчувався.

При вирішенні питання про можливість визначити позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_3 суд приймає до уваги, ті обставини, що в місті Горлівка проводилися активні бойові дії, визнає дані обставини загальновідомими, відповідно до ч. 2 ст. 61 ЦПК України, приймає до уваги ствердження позивача про неможливість звернутися до нотаріальної контори через відсутність актового запису про смерть спадкодавця в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян та відсутності у позивача свідоцтва про смерть батька, оформленого органом державної реєстрації актів цивільного стану України. Також, для звернення до суду з заявою про встановлення факту смерті спадкодавця на тимчасово окупованій території України позивачу необхідно було зібрати письмові докази факту смерті, які знаходилися у м. Горлівка. Крім того, позивач не мав перепустки на перетин лінії розмежування, а в м. Горлівці постійно тривало збройне протистояння, тому отримання відповідних доказів було ускладнено, а отже суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За таких умов суд доходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню та вважає, що додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці є достатнім для звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 61, 169, 212-215 ЦПК України, ст. 1220, ст. 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, який помер 11 грудня 2015 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга може бути подана протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_8