Справа № 297/2062/16-ц
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

25 серпня 2016 року м. Берегово

Суддя Берегівського районного суду Закарпатської області Ільтьо І. І., вивчивши матеріали позовної заяви Закарпатської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України до Берегівської районної державної адміністрації Закарпатської області, ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи без самостійних вимог приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу ОСОБА_6 та головне управління Держземагенства у Закарпатській області про відновлення порушених прав на землю, -

в с т а н о в и в :

Представник Закарпатської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України звернувся в суд із позовною заявою до Берегівської районної державної адміністрації Закарпатської області, ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи без самостійних вимог приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу ОСОБА_6 та головне управління Держземагенства у Закарпатській області про відновлення порушених прав на землю. Також, просить звільнити від сплати судового збору за подання позову та заяви про забезпечення позову.

Згідно ч. 2 ст. 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за ставками, визначеними для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У випадку, коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Встановлено, що позов, предявлений позивачем, містить одночасно девять вимог немайнового характеру.

З огляду на це суд вважає, що позивачу належить сплатити судовий збір в розмірі 12 402 гривень (1378 х 9) за заявлення вимог немайнового характеру.

При цьому, за положеннями Закону України «Про судовий збір» позивач не звільненний від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви у справах позовного провадження.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Згідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» за № 10 від 17.10.2014 року, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VIта статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У звязку із цим обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

З огляду на це вважаю, що підстави для звільнення від сплати судового збору позивачу - відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України, суд зобовязаний здійснювати правосуддя на засадах рівності перед законом.

Згідно з п.4 ч.1 ст.20 цього Кодексу суддя не може брати участь в розгляді справи і підлягає відводу, якщо існують обставини, які викликають сумнів в його обєктивності та неупередженості.

Як розяснив Європейський суд з прав людини в рішеннях у справах «Микаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії», в демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому кожний суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобовязаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необєктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

Встановлено, що відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати позивача судового збору на підставі, яка не передбачена законом, викличе у відповідачів сумніви в обєктивності та неупередженості, що зменшить їх довіру до суду та слугуватиме приводом для відводу судді.

Тому вважаю, що ці обставини є додатковою, але не менш важливою підставою для відмови позивачу у звільненні від сплати судового збору.

На підставі наведеного, в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити, а подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вказаним вище вимогам і зокрема: до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 10, 82, 119, 121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Закарпатської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Закарпатської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України до Берегівської районної державної адміністрації Закарпатської області, ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи без самостійних вимог приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу ОСОБА_6 та головне управління Держземагенства у Закарпатській області про відновлення порушених прав на землю - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо недоліки заяви не будуть усунуті у зазначений строк, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала суду в частині сплати судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_7.