У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ВіЕсБанк», ОСОБА_2, приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3, третя особа Ужгородський міський відділ ДВС Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, про визнання договору купівлі-продажу предмету іпотеки Іпотекодержателем від свого імені (в порядку ст.38 ЗУ «Про іпотеку») недійсним та скасування державної реєстрації прав власності на нерухоме майно,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «ВіЕсБанк», ОСОБА_2, приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3, третя особа Ужгородський міський відділ ДВС Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, про визнання договору купівлі-продажу предмету іпотеки Іпотекодержателем від свого імені (в порядку ст.38 ЗУ «Про іпотеку») недійсним та скасування державної реєстрації прав власності на нерухоме майно.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абзацу 2 статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378 гривень.

Пунктом 1.1 та 1.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Цей спір є майновим, так як виник з приводу нерухомого майна і породжує право власності у набувача майна (у відмінності від визнання договору недійсним без вимог про реституцію). Згідно прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги майнового та немайнового характеру.

З оспорюваного договору купівлі-продажу предмету іпотеки Іпотекодержателем від свого імені (в порядку ст.38 ЗУ «Про іпотеку») від 26.10.2016 року слідує, що продаж нерухомого майна за договором аптеки, загальною площею 141,3 кв.м, розташовану за адресою: Закарпатська область, м.Ужгород, вул.Гагаріна, 176 «а», було вчинено за ціною 253013,08 грн. Тобто, позивачу слід сплатити за подачу позовної заяви судовий збір в розмірі 2530,13 грн. за вимогу майнового характеру та 551,20 гривень за вимогу немайнового характеру.

Позивач до позовної заяви долучив квитанцію №53 від 04.11.2016 року про сплату судового збору за подачу позовної заяви в розмірі 1102,42 грн. та квитанцію №52 від 04.11.2016 року про сплату судового збору за подачу заяви про забезпечення позову в розмірі 275,60 грн. Тобто, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 1978,91 грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів Ужгородське УДКСУ Закарпатської області, МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002 , код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, код ЄДРПОУ 38015610 (суду, де розглядається справа).

Крім того, в описовій частині позовної заяви позивач вказує, що в порушення вимог ст.ст.60, 65 СК України, тс.ст.368, 369 ЦК України та п.45 розділу 2 глави 1 Порядку вчинення нотаріальних дій, для укладення оспорюваного договору купівлі-продажу не було отримано нотаріальну заяву від її чоловіка ОСОБА_4, який є співвласником відчуженого предмету іпотеки, про згоду на відчуження цього майна. При цьому, позивач не залучає ОСОБА_4, як сторону по справі, та відповідно ст.120 ЦПК України не надає копію позовної заяви з копіями документів для такого.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст.121, 210 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ВіЕсБанк», ОСОБА_2, приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3, третя особа Ужгородський міський відділ ДВС Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, про визнання договору купівлі-продажу предмету іпотеки Іпотекодержателем від свого імені (в порядку ст.38 ЗУ «Про іпотеку») недійсним та скасування державної реєстрації прав власності на нерухоме майно - залишити без руху.

Повідомити позивача (представника) про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 14 листопада 2016 року, але не більше трьох днів з дня отримання копії ухвали. Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5