Справа № 212/6613/16-ц
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

09 листопада 2016 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста ОСОБА_1 ОСОБА_2 розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4, яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6 державна нотаріальна контора про стягнення грошових коштів або стягнення шляхом звернення на майно, що входить до складу спадщини -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернулась до Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу з позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_4, яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_5 одноразовим платежем на свою користь суму 1470 835,73 грн. або стягнути вище визначену суму шляхом звернення часткового або повного стягнення на майно (пропорційно до суми боргу), що входить до складу спадщини ОСОБА_7, а саме: на чотирикімнатну квартиру №88 яка знаходиться за адресою: буд.39 вул. ОСОБА_8 Леніна місто Дніпропетровськ, загальною площею 79,3 кв.м., житловою площею 57,2 кв.м.; трикімнатну квартиру №108 яка знаходиться за адресою буд. 59 вул. Ватутіна місто Кривий Ріг Дніпропетровської області, загальною площею 62,26 кв.м..

Відповідно до ст. 114 ЦПК України, позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини.

З позовної заяви вбачається, що вимоги позивача стосуються звернення часткового або повного стягнення на майно (пропорційно до суми боргу), що входить до складу спадщини ОСОБА_7, а саме: на чотирикімнатну квартиру №88 яка знаходиться за адресою: буд.39 вул. ОСОБА_8 Леніна місто Дніпропетровськ, загальною площею 79,3 кв.м., житловою площею 57,2 кв.м.; трикімнатну квартиру №108 яка знаходиться за адресою буд. 59 вул. Ватутіна місто Кривий Ріг Дніпропетровської області, загальною площею 62,26 кв.м..

Окрім того, позивач, бажаючи звернути стягнення на спадкове майно вартість обєктів нерухомості не вказує. Отже неможливо визначитись де знаходиться основна частина нерухомого майна, а отже і з підсудністю.

Разом з тим, пунктом 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Якщо пред'явлено позов про право власності на кілька жилих приміщень (квартир), розташованих у різних районах міста чи в різних містах, або позов про поділ спадкового майна, яке складається з кількох квартир (об'єктів нерухомості) у різних місцевостях, тобто вимоги, для кожної з яких частиною першою статті 114 ЦПК встановлено виключну підсудність, то позов пред'являється до одного із судів за вибором позивача, але за місцезнаходженням основної частини нерухомого майна, яка за своєю вартістю перевищує ті, що знаходяться в інших районах чи місцевостях.

Відповідно до вимог п.9 ч.1 ст. 80 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Позивачем в позовній заяві не визначено ринкової вартості квартир відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості квартири.

До того ж, у відповідності до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Відповідно до наданої квитанції № 44 від 03 серпня 2016 року платником ОСОБА_3 сплачено судовий збір за позовом ПІП платника , Апеляційний суд Дніпропетровської області (м.Кривий Ріг).

Таким чином, позивачу в разі дотримання правил підсудності, необхідно визначитися із зазначенням ціни позову та сплатити судовий збір у розмірі, що визначається згідно дійсної вартості спірного майна,за наступними платiжними реквiзитами: отримувач платежу Управління Державної казначейської служби України у Жовтневому районі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 22030001, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38031627, Банк отримувача ГУ УДКСУ у Дніпропетровській області,м. Дніпропетровськ. Код банку отримувача (МФО) 805012, Рахунок отримувача 0022, Код класифікації доходів бюджету 22030001, Призначення платежу Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа).

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до неналежно оформленої заяви застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6 державна нотаріальна контора про стягнення грошових коштів або стягнення шляхом звернення на майно, що входить до складу спадщини, - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення вказаних вище недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання заявником ухвали судді для виправлення недоліків.

Розяснити позивачу, що у випадку не усунення наведених в ухвалі недоліків у встановлений строк, заява буде вважатись не поданою і підлягає поверненню позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судового збору та щодо недотримання правил підсудності, у встановлений законом строк і порядок, передбачений ст. ст. 293, 294 ЦПК України.

Суддя І. Б. Чайкін