У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" листопада 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Дудник В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві, заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19 вересня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

19 вересня 2016 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, 11 жовтня 2016 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява відповідача про перегляд зазначеного рішення, яка передана в провадження судді 17 жовтня 2016 року.

Заява обґрунтована тим, що 19 вересня 2016 року Дніпровським районним судом міста Києва було прийнято заочне рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Вказаним заочним рішенням позовні вимоги позивача було задоволено, шлюб зареєстрований 08 жовтня 2011 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім'ї між ОСОБА_2 та нею (актовий запис № 3292) розірвано. З огляду на зміст оскаржуваного рішення та матеріали судової справи, вважає, що вказане рішення має бути скасоване, справа призначена до розгляду в загальному порядку з наступних підстав. В матеріалах судової справи відсутня інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, що порушило встановлену законодавчо підсудність розглянутої справи судом та виключило можливість належного повідомлення відповідача про розгляд справи. Зокрема, як підтверджується відміткою в її паспорті, вона зареєстрована в с. Устимівка, Васильківському районі, Київської області. За вказаною адресою зареєстрований і позивач, що стверджується копією його паспорта. З урахуванням вищевказаного, вважає, що оскаржуване рішення ухвалене за відсутності відповідача по справі, який не був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. В матеріалах справи є дві повістки про виклик її до суду на 21 липня 2016 та па 19 вересня 2016 року в яких відсутні відмітки про їх вручення їй. Листи, які їй направлялись з суду не за місцем її реєстрації всі повернулись за закінченням встановленого строку зберігання та знаходяться в матеріалах справи. Виходячи з цього рахує, що вона як відповідач по справі не була повідомлена про час та місце розгляду справу як 21 липня 2016 року так і 19 вересня 2016 року, що призвело до порушення її процесуального права на участь в судовому засіданні. При прийняття оскаржуваного рішення вона дізналась взагалі випадково. Приймаючи оскаржуване рішення без сторін суд неповно з'ясував усі фактичні обставини справи, внаслідок чого ухвалив рішення, яке є необгрунтованим та незаконним, оскільки суд не послався у своєму рішенні на жоден належний та допустимий доказ, який би надав підстави для розірвання шлюбу між позивачем та відповідачем. Однак, суд, ухваливши оскаржуване рішення про розірвання шлюбу не послався на жоден належний та допустимий доказ в рахунок обґрунтування вимог позивача, який посилається на те, що спільне життя позивача з відповідачем не склалось, оскільки вони мають різні погляди на шлюб та сім'ю. При цьому в оскаржуваному рішенні суд зазначив, що було досліджено матеріали справи та оцінено зібрані по справі докази. Як вбачається з наявних в справі матеріалів є лише копія свідоцтва про реєстрацію шлюбу між позивачем та нею. Більше в справі жодних доказів не міститься, які б можна було б досліджувати. Таким чином, суд ухваливши розірвати шлюб між позивачем та відповідачем лише формально послався на вказані вище обставини та ті обставини, що зазначені в судому рішення, які не підтверджені жодними належними та допустимими засобами доказування, а лише були висловлені позивачем у позовній заяві, чим порушив вимоги ст. ст. 57, 213 ЦПК України. При таких обставинах, суд, ухвалюючи оскаржуване рішення про розірвання шлюбу, не встановив за допомогою належних та допустимих доказів, що подальше спільне життя між позивачем та нею і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них, не уникнув формалізму при вирішенні позову про розірвання шлюбу, повно та всебічно не з'ясовував фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, і насамперед не забезпечив участь у судовому засіданні, обох сторін, що є підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку з викликом у судове засідання всіх учасників судового процесу, та за результатами повторного розгляду справи оцінити всі в подальшому подані сторонами докази у їх сукупності, грунтуючись на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Всупереч тому, що зазначив у своїй позовній заяві позивач, їхні шлюбні відносини не припинились в 2015 році, а тривають і на сьогоднішній день. Вони з позивачем проживають разом, ведуть спільне господарство, роблять разом покупки, спільно харчуються, тощо.

Відповідач в судовому засіданні доводи заяви підтримала, просила суд її задовольнити.

Позивач в судове засідання не з`явився, представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подала до суду заяву, в якій просила провести судове засідання за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Суд, вислухавши пояснення відповідача, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.

19 вересня 2016 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч.1 ст. 232 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, сприяє у здійснені особами, які беруть участь у справі, їх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, враховуючи наведені заявником обставини щодо скасування заочного рішення, наявність обставин, які підлягають з`ясуванню безпосередньо в судовому засіданні під час розгляду справ по суті, суд приходить до висновку, що заява відповідача про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 228-232 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19 вересня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - скасувати.

Призначити справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 02.12.2016 року на 09:15 годину.

В судове засідання викликати сторони.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: