Справа № 658/3478/16-ц
(провадження № 2/658/1419/16)
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 листопада 2016 року м.Каховка

Суддя Каховського міськрайонного суду Херсонської області Батовріна І.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Новокаховського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про звільнення майна з-під арешту,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровськ від 23.06.2009 накладено арешт на все рухоме та нерухоме її майно, в тому числі на земельну ділянку площею 7,0796га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Заозерненської сільської ради Каховського району Херсонської області, яку вона отримала у спадок 25.07.2011.При зверненні до відповідача їй було повідомлено, що на даний час виконавчі провадження про накладення арешту на все її майно від 29.10.2009 та стягнення з неї суми заборгованості за кредитним договором від 2013 року знищені у зв»язку з закінченням терміну зберігання. Просить суд звільнити вказану земельну ділянку з під арешту, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 23.06.2009.

Відповідно ст.119 ЦПК України позовна заява повинна чітко містити зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Згідно ч. 5 ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження», на яку посилається позивач, передбачено, в інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.

Таким чином, в чинному цивільному законодавстві існує поняття зняття арешту з майна, а не звільнення майна з-під арешту, як зазначив позивач.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року передбачено, що відповідачами в справі за позовною заявою про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

Позивачем же не зазначено особу, в інтересах якої накладено арешт.

Крім того, позивач звертаючись до суду з позовною заявою у порядку цивільного судочинства не зазначає, причин за якими державний виконавець не може зняти арешт з майна, не вказує підстави такої неможливості, а також не вказує чи закінчено виконавче провадження в межах якого накладався арешт на майно, тобто, встановити чи фактично заявник звертається з позовною заявою до суду про звільнення майна з-під арешту або оскаржує дії державного виконавця під час виконання судового рішення не можливо.

Також, не зазначено який саме арешт на даний час зберігає свою чинність згідно вимог Закону України «Про державно реєстрацію речових прав на нерухоме майно», та не зазначено чому позивач вважає, що арешт накладений саме на підставі ухвалиЖовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 23.06.2009, оскільки відповідно до листа відповідача відносно позивача існувало 2 виконавчі провадження в 2009 році та в 2013 році.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог викладених у ст. 119 - 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Новокаховського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Для усунення недоліків надати позивачу строк п'ять днів з моменту отримання ухвали суду.

Роз»яснити позивачу, що у разі невиправлення недоліків у вказаний строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_2