Провадження № 2/369/715/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2016 року суддя Києво- Святошинського районного суд Київської області в складі:

головуючого судді Усатов Д.Д.,

при секретарі Кузьменко П.О

розглянувши заяву представника позивачів ОСОБА_1 про повернення вартості сплаченого судового збору у справі за позовом ОСОБА_2,ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 до ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про визнання права власності на грошові кошти,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Києво- Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2,ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 до ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про визнання права власності на грошові кошти.

02.09.2016 року представник позивача подала через канцелярію суду клопотання про зменшенн позовних вимог, повернення вартості сплаченого судового збору в зв»язку зі зменшенням розмірі позовних вимог та залишення позовної заяви без розгляду.

Крім цього, представник позивачів просив розглядати заяви у його відсутності.

Суд вважає за можливе розглянути заяви у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Вирішуючи питання щодо прийняття заяви про зменшення позовних вимог, суд приходить до наступного.

У відповідності до частини 2 ст.31 ЦПК України, позивач, крім інших прав, має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог.

За загальним правилом, така заява повинна бути мотивована, тобто, в заяві про збільшення або зменшення позовних вимог зазначаються підстави використання позивачем його права з викладенням їх мотивів, які пов»язані із предметом спору, випливають зі спірних правовідносин та привели позивача до необхідності скористатися своїм прав і збільшити або зменшити позовні вимоги.

Тобто, законодавець надає позивачу право збільшити або зменшити позовні вимоги при настанні таких процесуальних обставин, які об»єктивно формують для останнього такі правові підстави, які зумовлюють виникнення у позивача процесуальної можливості скористатися своїм правом на збільшення або зменшення позовних вимог і це відповідає цивільно-правовому способу захисту, за для використання якого він звернувся до суду.

В спірному випадку, в заяві, яка позначена представником позивачів, як заява про зменшення позовних вимог та повернення переплаченого судового збору, йдеться безпосередньо про бажання повернути судовий збір, як такий, що сплачений у більшому розмірі, у зв»язу з чим і подається заява про зменшення позовних вимог і саме ця обставина покладена в основу мотивування зменшення позивачами позовних вимог.

З наведених мотивів зменшення позовних вимог позивачами вбачається, що позовні вимоги зменшені не у зв»язку із настанням процесуальних, цивільно-правових підстав для використання такого права позивачів, а для повернення частини сплаченого судового збору, який у такому випадку буде вважатися переплаченим.

В частині 3 ст.27 ЦПК України зазначено, що особи, які беруть участь у справі, зобов»язані добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов»язки.

Однак, в спірному випадку вбачається, що зменшення позивачами позовних вимог носить штучний характер і не має на меті захист судом зменшених позовних вимог, натомість представник позивачів просить залишити їх без розгляду та повернути судовий збір.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про зменшення позовних вимог, як такої, що подана не за для мети, яка передбачена ЦПК України для використання даного процесуального права позивача, а для мети повернення з державного бюджету сплаченого судового збору.

Оскільки діючий ЦПК України не передбачає як обов»язкового винесення окремого процесуального документу у разі відмови у прийнятті заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, суд вважає за доцільне вказати про розгляд цієї заяви представника позивачів лише в мотивувальній частині даної ухвали.

Щодо заяви про залишення позову без розгляду.

У відповідності до пункту 5) частини 1 ст.207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи ті обставини, що заява представника позивачів про залишення позову без розгляду ґрунтована на процесуальному законі, не по порушує прав та охоронюваних законом інтересів інших осіб, таку заяву суд визнає обґрунтованою і такою, що підлягає задоволенню.

На підставі пункту 4) частини 1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», сплачений позивачами судовий збір поверненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 31, 207 ч. 1 п.5), 209, 210 ЦПК України, пунктом 4) частини 1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2,ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 до ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про визнання права власності на грошові кошти - залишити без розгляду.

В задоволенні заяви про повернення судового збору - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена через суд першої інстанції до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом пяти днів з дня проголошення ухвали суду.

Суддя Д.Д.Усатов