Справа № 357/6942/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2016 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Ліщинська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біла Церква в залі суду № 5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 17.05.2008 року, мають двох малолітніх синів, та на даний час сім'я розпалася, через постійні конфліктні ситуації, приниження, в сімї відсутнє взаєморозуміння, втрачені почуття, а тому позивач просила розірвати шлюб.

Позивач в судовому засіданні підтримала позов.

Відповідач позов не визнав, просив надати йому ще час для примирення.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення.

В судовому засіданні встановлено, що сторони 17.05.2008 року зареєстрували шлюб, мають синів ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2. Наведене підтверджується матеріалами справи та поясненнями сторін.

Позивач в судовому засіданні категорично наполягає на розірванні шлюбу. Судом встановлено, що сторони припинили подружні відносини через відсутність взаєморозуміння, подружжя проживає окремо близько п'яти місяців. Позивач не бажає відновлювати стосунки, зазначає, що її рішення щодо розірвання шлюбу виважене і кінцеве та розірвання шлюбу, також, в інтересах дітей сторін, оскільки відповідач в нетверезому стані неодноразово влаштовував сварки в присутності дітей, ображав дружину.

Відповідач ствердив, що в сімї виникали конфлікти, але було й примирення, а тому відповідач вважає, що в подальшому можливе ще примирення з дружиною.

За клопотанням відповідача, судом було неодноразово оголошено перерву в судовому засіданні та 16.09.2016 року за ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду було надано сторонам строк для примирення, який не надав позитивного результату.

Задовольняючи позов, суд виходив з наступного.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За ч.3 і ч.4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини, примушування до припинення шлюбних відносин чи до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність.

Згідно до ч.2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі викладеного, враховуючи категоричну позицію позивача щодо розірвання шлюбу, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя сторін і збереження їхнього шлюбу є недоцільним, і це суперечить інтересам позивача. Враховуючи те, що збереження шлюбу можливе тільки на почуттях взаємної любові та поваги, взаєморозуміння та взаємодопомоги, що є морально-правовою основою шлюбу, при наявності бажання обох сторін, суд вважає за можливе шлюб між сторонами розірвати, оскільки підстави для його збереження відсутні, на що було вказано вище в рішенні.

Після розірвання шлюбу прізвище позивача залишити - «ОСОБА_1».

Позивач просила залишити судові витрати за собою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 24, 110, 112,113 СК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 209, 213-215 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 17.05.2008 року у відділі ДРАГС Білоцерківського МРУЮ Київської області, актовий запис № 359 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивача - «ОСОБА_1 ».

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя О. Я. Ярмола