Провадження № 2/761/7509/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2016 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого - судді Маліновської В.М.

при секретарі - Кріт І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шевченківської районної ради м.Києва про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2016 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Шевченківської районної ради м. Києва про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини, в якому вона просить відновити та встановити строк, достатній для подачі заяви про прийняття спадкового майна - Гаражу №2 (два), ряд 4, загальною площею 20,00 кв.м., що знаходиться в ГБК «Кмитовський» за адресою: АДРЕСА_1, який був раніше її спільним майном з померлим чоловіком ОСОБА_2.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що з 1960 року позивачка перебувала в шлюбі з ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Після відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2, 24.11.2007 року державним нотаріусом Третьої Київської державної нотаріальної контори Марущак С.В. було видане свідоцтво про право на спадщину за законом, згідно якого нотаріус посвідчив, що спадкоємцем майна померлого ОСОБА_2, а саме: Гаражу №2 (два), який знаходиться в АДРЕСА_1, в ГБК «Кмитовський», є його син - ОСОБА_5. При цьому, вказане Свідоцтво про право на спадщину за законом було видано з урахуванням відмови позивачки від 1/2 частини спадкового майна після померлого ОСОБА_2 на користь свого сина - ОСОБА_5, який, в свою чергу, вступив в управління та користувався гаражем, проте не встиг оформити його у власність шляхом державної реєстрації на момент своєї смерті, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2. У зв'язку з тим, що право власності на спірний гараж не було зареєстроване за ОСОБА_5, а залишилось за померлим ОСОБА_2, постановою державного нотаріуса Першої Київської нотаріальної контори Межинською Н.В. від 21.05.2016 року, позивачці, як єдиному спадкоємцю за законом належного померлому ОСОБА_5 майна, було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на цей гараж.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Маліновської В.М. від 05.09.2016р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у судовому засіданні на 12.10.2016р. (а.с.14).

У судовому засіданні позивачка підтримала свої позовні вимоги та просила задовольнити позов в повному обсязі.

Відповідач свого представника у судове засідання не направив, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, направив на адресу суду клопотання про заміну неналежного відповідача, в якому просив замінити Шевченківську районну у м. Києві раду на належного відповідача - Київську міську раду та розглядати справу без участі представника Шевченківської районної у м. Києві ради на підставі наявних у матеріалах справи доказів (а.с.17-18).

Вислухавши пояснення позивачки, дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що Позивачка з 01.10.1960р. перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 (а.с.4-5) який ІНФОРМАЦІЯ_1. помер, про що в Книзі реєстрації смертей ІНФОРМАЦІЯ_1. зроблено відповідний актовий запис за № 342, що підтверджується Свідоцтвом про смерть НОМЕР_1, виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.11).

24.11.2007 року державним нотаріусом Третьої Київської державної нотаріальної контори Марущак С.В. було видане свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за № 2-2277, згідно якого визначено, що спадкоємцем майна ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1., а саме: гаражу №2 (два), який знаходиться в АДРЕСА_1, в ГБК «Кмитовський», - є його син - ОСОБА_5, у тому числі з урахуванням 1/2 частини майна від якого відмовилась дружина померлого ОСОБА_1 (а.с.6).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер, про що 07.11.2015р. складено відповідний актовий запис № 583, що підтверджується Свідоцтвом про смерть НОМЕР_2, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м.Києві від 07.11.2015 року (а.с.8).

З аналізу матеріалів справи судом встановлено, що єдиним спадкоємцем першої черги за законом після померлого ОСОБА_5 є його мати - ОСОБА_1, яка 13.02.2016р. звернулась до Першої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого сина - ОСОБА_5, за результатом розгляду якої було зареєстровано спадкову справу № 177/2016 (номер у спадковому реєстрі 58573957), що підтверджується Витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі № 42943322 від 13.02.2016р. (а.с.9).

Разом з тим, 21.05.2016 року державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Межинською Н.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, згідно якої державним нотаріусом відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на гараж № 2 ряд 4 в ГБК «Кмитовський» по АДРЕСА_1 у зв'язку з тим, що право власності на зазначений гараж не зареєстровано на ім'я спадкодавця ОСОБА_5 (а.с.10).

Згідно Інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації від 10.05.2016 року №2638, згідно з даними бюро гараж №2 ряд 4 в ГБК «Кмитовський» по АДРЕСА_1, на праві власності зареєстрований в реєстровій книзі №18-110 під реєстровим №9380 за ОСОБА_2 на підставі довідки, виданої автокооперативом «Кмитовський» від 27.01.1994 року за №4 (а.с. 7).

Звернувшись з позовом до суду, позивачка, як на підставу для встановлення їй додаткового строку, достатнього для подачі заяви про прийняття спадкового майна - Гаражу №2 (два), ряд 4, загальною площею 20,00 кв.м., що знаходиться в ГБК «Кмитовський» за адресою: АДРЕСА_1, який був раніше її спільним майном з померлим чоловіком ОСОБА_2, посилається, серед іншого, на положення ст.ст. 1258, 1272 ЦК України.

Так, згідно положень ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У відповідності до приписів ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, за змістом ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається в наступних випадках: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Разом з тим, згідно роз'яснень, які містяться в п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року за №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, не переробними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Окрім того, в п. 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 6.05.2013 року за №24-753/0/4-13, судам роз'яснено, що за наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Така позиція узгоджується із ч. 5 ст. 1273 ЦК України, відповідно до якої відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною.

Також, слід зазначити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно вимог ст. 15 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У відповідності до положень ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Разом з тим, положеннями ст. 4 ЦПК України регламентовано, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позивачкою вимог та визначеного позивачкою предмета спору, а також враховуючи наявність заяви позивачки про відмову від права на спадщину після померлого ОСОБА_2, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Шевченківської районної ради м.Києва про визначення додаткового строку для прийняття спадщини не ґрунтуються на вимогах закону, у зв'язку з чим у задоволенні позову слід відмовити.

Водночас, суд вважає за необхідне зазначити, що якщо право власності на спадкове майно: гараж № 2 ряд 4 в ГБК «Кмитовський» по АДРЕСА_1, що залишилось після смерті сина Позивачки - ОСОБА_5, не зареєстровано в установленому порядку на ім'я спадкодавця (ОСОБА_5.), то Позивачка як спадкоємець, яка в установлений законом строк прийняла спадщину після померлого сина, не позбавлена права на звернення до суду з позовом до Київської міської ради про визнання за нею права власності на вищевказаний гараж в порядку ст.1276 Цивільного кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст. ст. 1258, 1272 ЦК України, з урахуванням постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року за №7, та керуючись ст. ст. 10, 57 - 58, 60, 208 - 210, 234, 235, 278,294 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні поозову ОСОБА_1 до Шевченківської районної ради м.Києва про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через Шевченківський районний суд м.Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: