Справа № 755/3920/16-ц
Ухвала

"02" березня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, поданої в особі уповноваженого представника - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

01 березня 2016 року представник позивача звернулась до суду із позовною заявою, в якій просить визнати за позивачем право власності, на спільне майно подружжя, а саме: на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 107,1 кв.м, з яких житлова - 62,1 кв.м. та на земельну ділянку розташовану за адресою: АДРЕСА_2, загальною площею - 0,2500 га - цільове призначення земельної ділянки: для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер НОМЕР_1. Визнати за відповідачем право власності на спільне майно подружжя, а саме: на земельну ділянку розташовану за адресою: АДРЕСА_2, загальною площею - 0,2500 га - цільове призначення земельної ділянки: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий номер НОМЕР_2 та на автомобіль марки KIA, модель: CEE'D, тип: легковий хетчбек, реєстраційний номер: НОМЕР_3, номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_4, рік випуску: 2008 року, колір: чорний.

При вивченні матеріалів, суддя прийшов до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України з огляду на наступне.

Згідно із ч. 1 ст. 114 ЦПК України, позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред»являються за місцем знаходження майна або основної його частини.

Відповідно до п. 4, ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Проте, з матеріалів позовної заяви вбачається, що представником позивача не зазначено ціни позову, щодо вимог майнового характеру та не долучено до матеріалів справи документального підтвердження вартості майна, що підлягає поділу. Вказаний недолік позбавляє суд можливості оцінити місцезнаходження основної частини нерухомого майна, що є предметом позову. Зазначені відомості мають значення при вирішенні питання відкриття провадження у справі і підлягають з"ясуванню.

Таким чином, позивачу потрібно надати суду документальні відомості вартості майна набутого у шлюбі, що є предметом розгляду справи, по кожному об»єкту нерухомого майна окремо або вартості аналогічного майна та виходячи із його розміру вказати ціну позову.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу та або його представнику строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121, 209,210 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, подану в особі уповноваженого представника - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху та надати позивачу та або його представнику строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: