Справа № 146/1468/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" січня 2016 р. Томашпільський районний суд Вінницької області

в складі головуючого Ставнійчука В.С.

при секретарі Гриб Ю.А.

з участю позивачки ОСОБА_1

її представника ОСОБА_2

представинка відповідача, адвоката ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Томашпіль справу за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права з визначенням ідеальної частки у спільній сумісній власності,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 19 січня 2016 рокуоб»єднано в одне провадження позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням із зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання жилого будинку спільною сумісною власністю.

Разом з тим, як установлено в судовому засіданні 28.01.2016 року, провадження у справі за зустрічним позовом було відкрито з недотриманням норм цивільного процесуального законодавства з огляду на наступне.

За змістом ст. 124 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно ч. 5 цієї статті, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як убачається із змісту зустрічної позовної заяви, подана вона безпосередньо стороною у справі ОСОБА_1, а не через її представника, ОСОБА_2

Окрім того, в порушення вимог п.4 ч.2 ст. 119 ЦПК України, у зустрічній позовній заяві на зазначено ціни позову.

Згідно до наданої суду квитанції про сплату судового збору, остання видана на ім»я ОСОБА_2

Відповідно до роз»яснень даних у п. 26 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 (з наступними змінами) «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)). Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

З огляду на це, представник відповідача, адвокат ОСОБА_3 заявив клопотання про залишення заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, проти чого не заперечують ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2

Розглянувши підстави клопотання, заслухавши думку інших учасників процесу, суд уважає клопотання обгрунтованим, яке підлягає задоволенню.

За змістом ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

При цьому суд роз»яснює позивачці положення п.7 ч.1 ст. 207 ЦПК України, відповідно до якої суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою поданою без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 119, 121, 209 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права з визначенням ідеальної частки у спільній сумісній власності, залишити без руху до усунення позивачем недоліків позовної заяви зазначених у цій ухвалі.

Повернути представнику позивачки ОСОБА_2 сплачений замість позивачки ОСОБА_1 судовий збір у сумі 487,20 грн. згідно квитанції

№0.0.466689189.1 від 24.11.2015 року та 64.00 грн. згідно квитанції №0.0.492297028.1 від 19.01.2016 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_5