Справа № 308/7977/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.02.2016 м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Світлик О.М.,

при секретарі судового засідання Копчі Є.І.,

з участю представника позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про відшкодування збитків, завданих пошкодженням квартири внаслідок порушення архітектурно-будівельних норм,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про відшкодування збитків, завданих пошкодженням квартири внаслідок порушення архітектурно-будівельних норм.

Представник позивача ОСОБА_1, уповноважена довіреністю від 10.07.2014 року, подала заяву про забезпечення позову, з посиланням на те, що у 2011 році відповідачем було розпочато нове будівництво всупереч проекту на реконструкцію власного приміщення площею 37,9 кв.м., по вул. Мукачівська, 9/5, під триповерхову будівлю з мансардним поверхом (близько 400-450 кв.м.). Стверджує, що під час проведення такої реконструкції, відповідач демонтував частину спільного фундаменту та стіни, що призвело до пошкодження квартири позивача. Зазначає, що відповідач також допустив порушення архітектурно-будівельних норм, відповідачем ігнорувалися приписи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Закарпатській області про необхідність усунення допущених порушень.

З огляду на ігнорування відповідачем приписів про усунення допущених ним будівельних норм, правил, а також те, що відповідач в добровільному не погоджувався відшкодувати завдану ним шкоду, представник позивача вважає, що відповідач намагатиметься уникнути відшкодування збитків, а тому вважає, що слід застосувати заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно відповідача у межах позовних вимог.

Вказує, що Ужгородським МВ УМВС України розслідується кримінальна справа про умисне пошкодження обєкта житла, на підтвердження чого подає витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001454, водночас на виклики слідчого відповідач не зявляється, мотивуючи свою відсутність перебуванням за кордоном (проживанням в м. Будапешт), таким чином перешкоджаючи розслідування, оскільки слідчому не виявляється можливим здійснити допит.

Крім того, зазначає, що відповідач як власник суміжної ділянки відмовляється погоджувати межі земельної ділянки, яку намагається оформити позивач, а в той де час за твердженням представника позивача ОСОБА_6 міською радою розглядається питання про передачу у приватну власність орендованої відповідачем земельної ділянки, межі якої не погоджувалися з суміжним землевласником. Вказує, що земельна ділянка межує з фасадом будинку позивача, куди виходять вікна та її межі накладаються на нерухоме майно позивача.

Представником відповідача подано письмові заперечення на заяву про забезпечення позову, яку представник вважає необґрунтованою доводами та належними доказами, в тому числі щодо наміру відповідача розпорядитися у будь-який спосіб належним йому майном або земельною ділянкою. Вказує, що позивач намагається забезпечити в межах даного судового процесу інший позов, а саме позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5, виконавчого комітету Ужгородської міської ради про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, оскільки заяву мотивує тільки спірними відносинами у сфері землекористування. Наголошує, що позивач не надав жодного доказу, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Зазначає, що будівництво спірного обєкту завершилось майже три роки тому, на початку 2013 року обєкт був зданий в експлуатацію.

У судовому засіданні представники позивача підтримали заяву про забезпечення позову та накладення арешту на все майно відповідача в межах суми позову.

Представник відповідача підтримала письмові заперечення на заяву, клопотавши долучити до матеріалів справи акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області від 03.07.2012 року, зауваживши, що з його змісту вбачається невиконання громадянами ОСОБА_4 та ОСОБА_1 припису №16-П від 19.08.2011 р. щодо самовільної реконструкції з добудовою до власної квартири АДРЕСА_1. Також на підтвердження заперечень подала відповідь Управління державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області від 15.01.2016 року на запит адвоката ОСОБА_3, у якій зазначено, що гр. ОСОБА_4 за порушення містобудівного законодавства, зокрема, за самочинне проведення будівельних робіт по реконструкції з добудовою до квартири АДРЕСА_2 у 2011 році притягався до відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 96 КУпАП.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 визнала наявність самовільної реконструкції суміжної стіни, наголосивши на тому, що зведення стіни та реконструкція коридору були вимушеними.

Заслухавши пояснення представників позивача, дослідивши заяву та матеріали справи, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 168 ЦПК України заяви і клопотання осіб, які беруть участь у справі, розглядаються судом після того, як буде заслухана думка решти присутніх у судовому засіданні осіб, які беруть участь у справі, про що постановляється ухвала. Ухвала суду про відмову в задоволенні клопотання не перешкоджає повторному його заявленню з інших підстав.

Ухвалю суду від 13.08.2015 року у даній справі №308/7977/15-ц відмовлено у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про відшкодування збитків, завданих пошкодженням квартири внаслідок порушення архітектурно-будівельних норм.

Судом встановлено, що підстави звернення із заявою про забезпечення позову від 30 вересня 2015 року поряд з підставами звернення з такою ж заявою від 10 липня 2015 року аналогічні.

Щодо наявності кримінального провадження про умисне пошкодження обєкта житла, на підтвердження чого подає витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001454, судом встановлено відсутність на сьогоднішній день підозрюваного у даній справі, а також не встановлено процесуальний статус відповідача у даній кримінальній справі.

Крім того, у відповідності до ст. 151 ЦПК України, суд за заявою сторони має право вжити заходів до забезпечення позову на будь-якій стадії провадження у справі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, однак представником позивача не наведено та не підтверджено наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду, що є підставою для відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову від 30 вересня 2015 року.

Керуючись ст.ст. 151-153, 168, 208-210, 293, 294, 296 ЦПК України суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно відповідача ОСОБА_5 у межах позовних вимог від 30 вересня 2015 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про відшкодування збитків, завданих пошкодженням квартири внаслідок порушення архітектурно-будівельних норм відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом пяти днів з дня її проголошення, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга може бути подана протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя О.М. Світлик