Справа № 2018/2-363/11
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" жовтня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Божко В.В.

при секретарі - Гайфутдіновій Б.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, Адміністрація Київського району Харківської міської ради, про виділ в натурі частки домоволодіння, -

в с т а н о в и в:

04.03.2010 р. ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, Адміністрація Київського району Харківської міської ради, якою просила:

виділити в натурі належні їй на праві власності 50/100 ідеальних часток з загальної часткової власності; встановити між нею та ОСОБА_2 порядок користування жилим приміщенням та господарськими побудовами в домоволодінні №5 по вулиці Народовладдя в м.Харкові, виділив їй в користування в жилому будинку літ. А-1квартиру №1: приміщення 1-1; 1-2; 1-3; 1-4; крильце літ.1. З господарських та службових побудов виділити в її користування: гараж літ. Д, літню кухню літ. Б, сараї літ. Вта Е, льох літ. Г, вбиральню літ. З; встановити між нею та ОСОБА_2 порядок користування земельною ділянкою, виділив кожному із співвласників частину земельної ділянки, згідно правових документів.

При цьому, позивач обґрунтовувала позовну заяву тим, що в 1997 році нею придбана половина домоволодіння №5 по вулиці Народовладдя у м.Харкові згідно договору купівлі-продажу від 01.10.1997р. Н9-339, зареєстрованого в міськБТІ за №1902 від 24.12.1997р.

На теперішній час в домоволодінні №5 по вул.Народовладдя мешкає два власника: позивач ОСОБА_1 зі своєю сімєю та її співвласники ОСОБА_2 зі своєю сімєю. Фактично між ними проведено розділ та кожний користується своєю половиною домоволодіння. Всі надвірні побудови поділені в 1996 році між минулим власником її частини домоволодіння ОСОБА_7 та ОСОБА_8, що нотаріально посвідчено та зареєстровано в КП ХМБТІ. Двір та земельна ділянка також фактично поділені та кожний користується своєю половиною домоволодіння за своїм розсудом. Проте, виділу в окремі частини із загальної часткової власності проведено не було. В даний час позивачка бажає провести приватизацію частини земельної ділянки, якою вона користується, проте їй було відмовлено, оскільки її частина домоволодіння не виділена.

Крім того, при розгляді справи в суді з пояснень позивача було встановлено, що розмір земельної ділянки, яка фактично знаходиться в користуванні співвласників домоволодіння не відповідає розміру земельної ділянки, визначеної у правовстановлюючому документі. Тому наполягає на явне порушення меж земельної ділянки, що просить встановити в результаті дослідження земельної ділянки експертом при проведеній експертизи. Вказує, що зазначені на її думку порушення призвели до привласнення відповідачами частини її земельної ділянки, на якій розташоване домоволодіння № 5 по вул. Народовладдя в м. Харкові. Стверджує, що із зазначеними порушеннями меж земельної ділянки було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, яке на даний час нею оскаржується.

У судовому засіданні позивачем заявлено клопотання про витребування у Харківської міської ради наступних даних:

яка земельна ділянка була виділена в користування за адресою: м. Харків, вул. Народовладдя, 5, згідно первісних правоустановчих документів; чи був дозвіл про пересування границі між домоволодіннями за адресою: Народовладдя, 5 та 5-а, якщо так то коли та ким; чи був дозвіл на встановлення паркану по межі між домоволодіннями 5 та 5-А, якщо так то коли та ким; чи може житловий будинок бути межею земельної ділянки, згідно СНіПу; яка відстань повинна бути від житлового будинку до межі ділянки, згідно Закону.

Представник позивача підтримала клопотання та просила його задовольнити.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, вважає заявлене позивачем клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 137 ЦПК України. у випадках, коли отримання доказів у сторін, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотаннями зобовязаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів може бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Позивач, заявляючи клопотання, не надала відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі, тобто проігноровані вимоги ст. 137 ЦПК України.

Крім того, розгляд по справі розпочатий по суті, за клопотаннями позивача та її представника неодноразово призначалась судова будівельно-технічна експертиза, яка експертами не проведена, в звязку із невиконання позивачем клопотань експертів.

Тому клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 137 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання відмовити.

Суддя