АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2016 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду міста Києва в складі :

Головуючого Волошиної В.М.

Суддів Котули Л.Г., Слюсар Т.А.

при секретарі Крічфалуши С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 - представника ОСОБА_4 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 липня 2016 року (про залишення позовної заяви без розгляду) у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг», третя особа: ОСОБА_5, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравченко Інеса Володимирівна про визнання договору іпотеки недійсним.

Заслухавши доповідь судді Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи скарги, колегія суддів, -

в с т а н о в и л а:

У листопаді 2014 року ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг», третя особа: ОСОБА_5, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравченко Інеса Володимирівна про визнання договору іпотеки недійсним.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28 липня 2016 року позовну заяву ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг», третя особа: ОСОБА_5, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравченко Інеса Володимирівна про визнання договору іпотеки недійсним, залишено без розгляду на підставі пункту 9 частини 1 статті 207 ЦПК України.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду першої інстанції представник позивача подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі представник позивача порушує питання про скасування ухвали суду першої інстанції, мотивуючи тим, що висновок суду про залишення позову без розгляду є необґрунтованим, невідповідає фактичним обставинам та матеріалам справи.

Сторони в судове засідання не з'явились, про час і місце розгляду справи судом повідомлені у встановленому законом порядку. У відповідності до вимог статті 74, 305 ЦПК України неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду позовну заяву ОСОБА_4 на підставі пункту 9 частини 1 статті 207 ЦПК України суд першої інстанції, виходив із того, що 28 липня 2016 року під час видалення суду до нарадчої кімнати представник позивача по справі ОСОБА_3 покинув судове засідання і не подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Проте до такого висновку суд першої інстанції дійшов з порушенням норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

З матеріалів справи вбачається, що 28 липня 2016 року на стадії судового розгляду справи представник позивача заявив клопотання про призначення повторної судово-психіатричної експертизи для вирішення якого суд першої інстанції вийшов до нарадчої кімнати. Постановлену у нарадчій кімнаті ухвалу суд першої інстанції оголосив в тому ж судовому засіданні, з наступним продовженням судового розгляду справи. При з'ясуванні складу осіб, які беруть участь у справі судом першої інстанції встановлено, що представник позивача під час перебування судді в нарадчій кімнаті покинув зал судового засідання (а.с. 59-61 том 2 журнал судового засідання від 28 липня 2016 року).

Як свідчать матеріали справи особисто позивач не був присутній в судовому засіданні 28 липня 2016 року.

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 207 ЦПК України суд залишає заяву без розгляду, якщо позивач до закінчення розгляду справи покинув судове засідання і не подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

За змістом зазначеної норми це правило встановлене з метою недопущення зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

Для застосування цієї норми необхідні такі умови: позивач був присутній в судовому засіданні, зокрема, його особу було встановлено в підготовчій частині судового засідання; він залишив залу з власної ініціативи, не бажаючи брати участі в судовому засіданні; розгляд справи не було закінчено; судове засідання тривало; суд не надавав позивачеві дозволу залишити зали засідання та відсутні інші законні підстави для залишення засідання; позивач не подав заяви (усної чи письмової) про розгляд справи за його відсутністю.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції не враховував, що положення пункту 9 частини 1 статті 207 ЦПК України можна застосовувати лише у випадках, коли залу судового засідання залишає позивач особисто. Якщо ж такі дії вчиняє представник, підстави для залишення заяви без розгляду відсутні.

Оскільки судом першої інстанції порушені норми процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, що перешкоджають подальшому провадженню у справі, тому ухвала суду першої підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 303, 307, 311, 314, 315, 317,319 ЦПК України, колегія суддів ,-

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргуОСОБА_3 - представника ОСОБА_4 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 липня 2016 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: