ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5532/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про розгляд клопотання

"15" вересня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючої-судді ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря ГОЛОДЕНКО К.В.

представників позивачів ОСОБА_3, ОСОБА_4

відповідача ОСОБА_5

представника відповідача ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_3 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_7 ДО ОСОБА_5, третя особа: ДЕРЖАВНИЙ НОТАРІУС СЬОМОЇ КИЇВСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ ОСОБА_8 про визнання заповіту недійсним

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_7 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_5, третя особа- Державний нотаріус Сьомої Київської нотаріальної контори ОСОБА_8 про визнання заповіту недійсним.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3, яка діє на підставі довіреності НВТ 360565 від 08.06.2016 року заявила клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи.

Дане клопотання представник позивача мотивувала тим, що оспорюваний заповіт був підписаний не покійною матір'ю позивача ОСОБА_9, а іншою особою, оскільки позивач добре знає почерк своєї покійної матері. А також це підтверджується і іншими доказами.

Однак, для вирішення питання про належність почерку мами позивача на оспорюваному заповіті, необхідні спеціальні знання в галузі почеркознавства, тому вважаю за необхідне призначити почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставити наступне питання:

- Чи ОСОБА_9 було виконано підпис та напис "цей заповіт мною прочитаний в голос" на заповіті від 10 січня 2007 року, посвідчений державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_8?

Відповідно до ст. 143 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Разом з цим, представник позивача ОСОБА_3 просила для надання документів експертам витребувати:

- в приватного нотаріуса ОСОБА_8 спадкову справу (номер у спадковому реєстрі 58586043, номер у нотаріуса № 7/2016 від 16.02.2016 року);

- з архіву Дарницького районного суду м. Києва цивільну справу № 20292-188 за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_10 про визнання втратившим право користування житловим приміщенням за 2007 рік, де містяться оригінали підписів ОСОБА_9;

- у відповідача ОСОБА_11 всі наявні в нього оригінали документів з підписами ОСОБА_9 за 2007 рік.

Інший представник позивача підтримував заявлене клопотання, просив призначити по справі судово-почеркознавчу експертизу та витребувати зазначені документи.

Відповідач та представник відповідача щодо вищевказаного клопотання заперечували, оскільки це мати позивача підписувала заповіт та вказували на те, що дане клопотання підлягає залишенню без руху, оскільки відсутня квитанція про сплату судового збору.

Вивчивши заяву про забезпечення доказів. суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху виходячи з наступних підстав.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно ч. 2 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або ) огляд, у тому числі за їх місцезнаходженням. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів.

Відповідно до частини 2 статті 134 Цивільного процесуального кодексу України до заяви про забезпечення доказів, яка не відповідає вимогам цієї статті, застосовується наслідки, встановленні статтею 121 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків.

Особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів. До клопотання про забезпечення доказів додається документ про сплату судового збору.

Однак всупереч вказаним нормам заявником не сплачено судовий збір, відповідно до ставок визначених Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання заяви про забезпечення доказів юридичною особою або фізичною особою підприємцем, судовий збір сплачується 0,2 розміру мінімальної заробітної плати , що становить 275 гривні 60 коп.

Відповідно до п. 1 статті 134 Цивільного процесуального кодексу України, у заяві про забезпечення доказів повинні бути зазначені: докази, які необхідно забезпечити; обставини, що можуть бути підтверджені цими доказами; обставини, які свідчать про те, що подання потрібних доказів може стати неможливим або ускладненим, а також справа, для якої потрібно ці докази або з якою метою потрібно їх забезпечити.

Відповідно до частини 1 статті 137 Цивільного процесуального кодексу України, у випадках, коли у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться,- до початку розгляду справи по суті із дорученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

За таких обставин суд вважає за необхідне заяву про витребування доказів залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Зважаючи на викладене, керуючись ст.ст. 121, 137, 168, 293 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_3 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_7 ДО ОСОБА_5, третя особа: ДЕРЖАВНИЙ НОТАРІУС СЬОМОЇ КИЇВСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ ОСОБА_8 про визнання заповіту недійсним - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків не більше п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК