У Х В А Л А

Іменем України

24 жовтня 2016 року м. Київ

суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г. перевіривши виконання вимог ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України за позовною заявою ОСОБА_1 до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про зняття арешту з нерухомого майна-

В С Т А Н О В И В :

24.10.2016 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про зняття арешту з нерухомого майна.

Перевіривши позовну заяву, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв'язку із тим, що подана без додержання вимог ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява має відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст.. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається із змісту позовної заяви позивач звертаючись до суду з позовом у порядку цивільного судочинства позовні вимоги про визнання за ним права власності на будь-яке майно не заявляє, при цьому не вказує підстави неможливості зняття арешту з майна безпосередньо державним виконавцем, тобто, встановити чи фактично позивач звертається з позовною заявою до суду або оскаржує дії державного виконавця під час виконання судового рішення, що в залежності від звернення відноситься до компетенції адміністративних судів або розглядається в порядку, передбаченому ст. 383 ЦПК України - не можливо.

Крім того, позивач не зазначив ціну позову щодо вимог майнового характеру - про визнання права власності на майно; не виклав обставин, в обґрунтування своїх вимог, щодо того ким не визнається та оспорюється право власності на майно, що підлягає захисту в судовому порядку; не зазначено доказів, що підтверджують дані обставини, не зазначено наявності підстав для звільнення від доказування. Крім того, у зв'язку з не визначенням ціни позову - не сплачено суму судового збору з визначеної ціни позову.

Отже, питання про відкриття провадження у справі не може бути вирішено, тому позивачу надається строк для усунення недоліків позовної заяви.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст.121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про зняття арешту з нерухомого майна- залишити без руху.

Запропонувати позивачам не пізніше двох днів з дня отримання копії ухвали усунути вказані в ухвалі недоліки, шляхом надання до канцелярії суду (м. Київ, пр.-т Маяковського, 5в) належним чином оформленої позовної заяви та квитанції про сплату судового збору, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського

районного суду Н.Г.Таран