Справа № 573/1052/16-ц
Номер провадження 2/573/518/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(вступна і резолютивна частина)

19 жовтня 2016 року м. Білопілля

Білопільський районний суд Сумської області у складі:

головуючої судді Терещенко О. І.,

з участю секретаря Кислої Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Білопіллі Сумської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Супрунівської сільської ради Білопільського району Сумської області, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, Улянівська державна нотаріальна контора Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

у х в а л и в :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Супрунівської сільської ради Білопільського району Сумської області, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, Улянівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити за необгрунтованістю.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Суддя

Справа № 573/1052/16-ц

Номер провадження 2/573/518/16

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст рішення)

19 жовтня 2016 року м. Білопілля

Білопільський районний суд Сумської області у складі:

головуючої судді Терещенко О. І.,

з участю секретаря Кислої Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Білопіллі Сумської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Супрунівської сільської ради Білопільського району Сумської області, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, Улянівська державна нотаріальна контора Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

30 травня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що його рідними дідом та бабою по лінії батька були ОСОБА_5 та ОСОБА_6 Після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, відкрилась спадщина на все його майно, зокрема на земельну ділянку площею 4,68 га, що розташована на території Супрунівської сільської ради та належала померлому на підставі державного акту на право приватної власності на землю. Спадщину після смерті ОСОБА_5 фактично прийняла, але юридично не оформила, його баба ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Після її смерті відкрилась спадщина на все її майно, в тому числі на земельну ділянку площею 4,68 га, яку ОСОБА_6 фактично прийняла у спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_5 Його рідний батько ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, тобто ще до смерті своїх батьків, а тому він є спадкоємцем за правом представлення після смерті батька на спадкове майно, що залишилось після смерті діда та баби. На даний час ОСОБА_1 має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті баби, оскільки про відмову від прийняття спадщини він не заявляв, але своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв'язку з тим, що був юридично не обізнаний щодо порядку прийняття спадщини та вважав, що він і так прийняв спадщину автоматично, бо був малолітнім на час смерті батька, а також через те, що він не знав про існування спадкового майна у виді земельних ділянок через неправомірну поведінку ОСОБА_3, яка про намір прийняти спадщину після смерті ОСОБА_6 йому не повідомила та, визначивши через суд додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, подала відповідну заяву нотаріусу та прийняла спадщину померлої ОСОБА_6 Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив визначити йому додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_6 тривалістю в три місяці за правом представлення після смерті батька ОСОБА_7

08 серпня 2016 року від позивача надійшла заява про уточнення позову, де відповідачем зазначена Супрунівська сільська рада, в якій останній просив визначити йому додатковий строк лише після смерті діда ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, посилаючись на те, що він є сином ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, та онуком ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Вважає, що він фактично прийняв спадщину, яка відкрилася після смерті діда, оскільки на той час йому було лише 14 років, а тому просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в три місяці.

У судовому засіданні 10 серпня 2016 року позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_8 заявили суду клопотання про заміну неналежного відповідача ОСОБА_3 на належного відповідача Супрунівську сільську раду, оскільки позивач змінив підстави позову та змінив відповідача.

Ухвалою суду від 10 серпня 2016 року за клопотанням позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_8 неналежного відповідача ОСОБА_3 було змінено на належного відповідача Супрунівську сільську раду Білопільського району Сумської області.

ОСОБА_3 була залучена судом до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_8 уточнені позовні вимоги з підстав та мотивів, викладених у позовній заяві, підтримали в повному обсязі.

Представник відповідача - Супрунівської сільської ради Білопільського району в судове засідання не з'явився, голова сільської ради Боровик М.В. направив суду листа про розгляд справи без участі їх представника, позов визнають повністю.

Третя особа - ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_10 позовні вимоги не підтримали, суду зазначили, що позивач зазначив у позові про фактичне прийняття ним спадщину після смерті діда за правом представлення. В той же час він ставить питання, що пропустив строк подання заяви нотаріусу, при цьому не навів жодної поважної та обгрунтованої причини пропуску встановленого законом строку на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті діда. Але якщо позивач вважає, що фактично прийняв спадщину, то в такому випадку необхідності у визначенні додаткового строку немає. Посилання ОСОБА_1 на те, що вона приховувала існування спадкового майна є надуманим та нічим не підтверджується.

Третя особа - ОСОБА_4 в судовому засіданні позов ОСОБА_1 підтримала, суду пояснила, що вимоги позивача законні, він дійсно прийняв спадщину після смерті діда.

Представник третьої особи - Улянівської державної нотаріальної контори Білопільського району Сумської області в судове засідання не з'явився, в.о. завідувача Улянівської нотаріальної контори Калініченко Є.Ю. направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника.

Заслухавши позивача ОСОБА_1, його представника ОСОБА_8, третю особу ОСОБА_3, її представника ОСОБА_10, третю особу ОСОБА_4, дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 року в м. Білопілля Сумської області, його батьком був ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача та свідоцтвом про смерть його батька (а.с. 5, 9).

Батьками ОСОБА_7, відповідно дідом та бабою позивача, були ОСОБА_5 та ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_7 (а.с. 8).

ОСОБА_3 є рідною тіткою позивача по лінії батька, що підтверджується свідоцтвами про її народження та одруження (а.с. 67-68).

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про його смерть (а.с. 6).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на все його майно, зокрема на земельну ділянку площею 4,68 га, що розташована на території Супрунівської сільської ради та належала померлому на підставі державного акту на право приватної власності на землю (а.с. 10).

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 16 серпня 2016 року вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, не заводилась (а.с. 106).

Із довідки Супрунівської сільської ради №401 від 26 травня 2016 року вбачається, що ОСОБА_6 постійно і до дня смерті свого чоловіка ОСОБА_5 проживала з ним в одному будинку в с. Ганнівка-Тернівська Білопільського району Сумської області, вели спільне господарство (а.с. 12).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а.с. 7).

Також судом встановлено, що рішенням Білопільського районного суду Сумської області від 13 грудня 2012 року ОСОБА_3 визначений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 та матері ОСОБА_6 тривалістю у два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. Рішення суду набрало законної сили 25 грудня 2012 року (а.с. 13).

Із копії спадкової справи №35/2013, заведеної після смерті ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, вбачається, що заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 подала її донька ОСОБА_3 на підставі рішення Білопільського районного суду Сумської області від 13 грудня 2013 року (а.с. 69-72).

Виходячи з вище викладеного, суд приходить до висновку, що спадщину після смерті ОСОБА_5 фактично прийняла, але юридично не оформила, дружина покійного ОСОБА_6, баба позивача, яка вступила в управління спадковим майном. Вказані обставини також були встановлені рішенням Білопільського районного суду від 13 рудня 2012 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Супрунівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 13).

Згідно з абз. 2 ч. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При їх відсутності відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Судом у відповідності до вимог ч. 4 ст. 10 ЦПК України роз'яснювалось позивачу питання з приводу належного відповідача у даному спорі.

Але позивач та його представник наполягали, що належним відповідачем є саме Супрунівська сільська рада, оскільки нікому із спадкоємців ще не видано свідоцтво про спадщину після смерті ОСОБА_5 і подача ОСОБА_3 заяви нотаріусу про прийняття спадщини не є підставою вважати її належним відповідачем.

Аналізуючі зазначені вище факти, суд вважає, що належним відповідачем у даній справі повинна бути ОСОБА_3, а не Супрунівська сільська рада Білопільського району, тому що, подавши нотаріусу заяву про прийняття спадщини, ОСОБА_3 фактично її прийняла.

Таким чином, позов ОСОБА_1 заявлений не до належного відповідача Супрунівської сільської ради Білопільського району.

Крім того, відповідно до ст. 525 ЦК УРСР, який діяв на час смерті ОСОБА_5, часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю.

Враховуючи викладене, оскільки на час відкриття спадщини ОСОБА_5 його сина ОСОБА_7 вже не було в живих, на підставі ч. 2 ст. 529 ЦК УРСР спадкоємцем є його онук ОСОБА_1

Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року передбачено, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

З огляду на положення ч. 2 ст. 549 ЦК УРСР дії, які свідчать про прийняття спадщини, повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 одночасно зазначив, що він фактично прийняв спадщину, але юридично її не оформив. І тут же зазначає, що пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин і просив визначити йому додатковий строк.

У судовому засідання суд з'ясовував у позивача його позицію у даній справі. Суду він зазначив, що вважає себе таким, що фактично прийняв спадщину після смерті діда. І в той же час все рівно просив визначити додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спдащини.

На питання суду, чи звертався він із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і чи прийняв таку заяву нотаріус, позивач суду зазначив, що заяву нотаріусу він подав, при цьому письмових доказів на підтвердження цього суду він не надав, хоча як зазначалось вище, нотаріус суду повідомив, що спадкова справа після смерті діда позивача не заводилась, а після смерті баби спадкова справа заведена за заявою ОСОБА_3

Крім того, позивач не зміг пояснити суду, чи прийняв заяву нотаріус чи відмовив у її прийнятті, лише наполягав, що у судове засідання необхідно викликати нотаріуса, яка і повинна все сама пояснити.

У відповідності з ч. 1 ст. 550 ЦК УРСР строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Аналогічна норма закріплена і в ч. 3 ст. 1272 ЦК України: за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз'яснень, викладених в абз. 1 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

На підставі ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. А згідно ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

За статтею 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, враховуючи, що позивач стверджує, що він фактично прийняв спадщину, яка відкрилася після смерті його діда ОСОБА_5, тому суд вважає, що підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

В той же час позивач наполягав на визначенні йому додаткового строку для прийняття спадщини, але не надав жодного належного та допустимого доказу на пітдвердження того, що з поважних причин пропустив цей строк.

Тим більше, даний позов ним заявлений не до належного відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 10, 60, 84, 88, 209, 213, 215 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Супрунівської сільської ради Білопільського району Сумської області, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, Улянівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити за необгрунтованістю.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Суддя