АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2016 року

Суддя Апеляційного суду м. Києва Гаращенко Д.Р., вивчивши матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 23 грудня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсними договору купівлі-продажу та довіреності, витребування майна із чужого володіння та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 23 грудня 2015 року позов задоволено.

19 вересня 2016 року ОСОБА_1 подав до суду апеляційну скаргу на вказане рішення разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою судді Апеляційного суду м. Києва від 30 вересня 2016 року апеляційну скаргу, у зв'язку із пропущенням строку на апеляційне оскарження та визнанням причин пропуску строку на оскарження неповажними, було залишено без руху та надано строк для звернення до суду з заявою про поновлення строку з інших підстав - 30 днів з моменту отримання копії ухвали.

20 жовтня 2016 року на адресу суду апелянтом була направлена заява про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Проте суд вважає, що апелянтом не доведено поважності пропуску строк на апеляційне оскарження, виходячи з наступного.

Так, вивчивши текст заяви, вбачається, що апелянт посилається на ті самі причини, які судом були визнані не поважними.

Апелянтом була надана копія договору оренди квартири, яка не містить навіть усіх необхідних реквізитів, а саме реквізитів орендодавця.

Крім того, сама по собі обставина оренди квартири, не може бути підтвердженням того, що апелянту не було відомо про рішення суду, яке було ухвалено ще 23 грудня 2015 року, а отже і не може бути переконливим доказом поважності пропуску строку на апеляційне оскарження.

Згідно, ч.ч. 1-3 ст.76 ЦПК України, судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею, а за їх відсутності - відповідній житлово-експлуатаційній організації або виконавчому органу місцевого самоврядування.

Справа № 760/15895/15-ц
№ апеляційного провадження: 22-ц/796/13436/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Калініченко О.Б.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Гаращенко Д.Р.
Як вбачається з матеріалів справи, судом першої інстанції було виконано вимоги цивільного процесуального законодавства щодо належного повідомлення апелянта про розгляд справи. Так, судові повістки, а також копія оскаржуваного рішення були отримані дружиною апелянта за зареєстрованим місцем його проживання, що підтверджується зворотними повідомленнями з поштової установи.

Апелянт посилається на те, що вказані листи отримувала його колишня дружина, з якою в нього погані відносини, у зв'язку із чим йому листи передані не були.

Проте вказані обставини та доводи побудовані виключно на доводах самого апелянта та жодна із вищевказаних обставин ним не підтверджена, зокрема, і та, що на момент отримання повідомлень із суду особа, яка їх отримувала вже не являлася його дружиною.

Відповідно до ч.1,4 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи викладене, суд вважає, що апелянтом не доведено та не підтверджено переконливими доводами та доказами поважності причин пропуску строку на оскарження рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 23 грудня 2015 року, а доводи апелянта з цього приводу побудовані виключно на його припущеннях.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Згідно ч. 3 ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених ст. 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

З огляду на викладене, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою слід відмовити.

Керуючись ст. 297 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 23 грудня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсними договору купівлі-продажу та довіреності, витребування майна із чужого володіння та визнання права власності на спадкове майно, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів з дня її постановлення.

Суддя Гаращенко Д.Р.