Провадження № 2/761/5392/2016
У Х В А Л А

06 травня 2016 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, про визнання права власності за набувальною давністю на нерухоме майно, перевіривши виконання вимог ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України),

в с т а н о в и в:

04.05.2016 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, які подаються до суду фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Також, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Як вбачається, позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 551 грн. 21 коп. При цьому, згідно змісту позовних вимог позивач просить визнати за ним право власності за набувальною давністю на ? частину будинку АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_7 на підставі договору дарування від 16.08.1950 року, затвердженого Третьою Київською державною нотаріальною конторою, а також на 1/8 частину будинку АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_8 на підставі рішення народного суду від 11.11.1925 року.

Враховуючи викладене та те, що зміст позовних вимог стосується визнання за позивачем права власності на частину нерухомого майна, яке розташоване в Шевченківському районі м. Києва, беручи до уваги середньоринкову вартість вказаного спірного майна, сплачений судовий збір вочевидь не відповідає одному відсотку від дійсної вартості спірного майна, а визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, суддя приходить до висновку про необхідність визначення попереднього розміру судового збору за подання даного позову у розмірі 3000 (три тисячі) грн. 00 коп.

Таким чином, позивачу слід надати до суду документ, який би підтверджував доплату судового збору у сумі 2448 грн. 79 коп. (3000-551,21=2448,79).

Також слід зазначити, що згідно вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Проте, позивачем не додано до позовної заяви копій усіх документів, які додані до неї, для надіслання їх третім особам.

У зв'язку з зазначеним, позивачу слід додати до суду копії усіх документів, які додані до позовної заяви, для надіслання їх третім особам.

У відповідності з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 80, 119, 121, 209, 210 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, про визнання права власності за набувальною давністю на нерухоме майно - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: