Справа № 755/9036/16-ц
У х в а л а

Іменем України

"03" червня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4, треті особи: Дніпровське відділення «Центру комунального сервісу», Дніпровський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби у м. Києві, Дніпровська районна у м. Києві державна адміністрація (Орган опіки та піклування), Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном шляхом зняття особи з реєстраційного обліку місця проживання, -

В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з позовом, в якому просять суд усунути перешкоди у здійсненні позивачами права користування та розпорядження квартирою за АДРЕСА_2 шляхом зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_4.

Відповідно до вимог пунктів ч. 2 та ч. 4 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити серед іншого: зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Розглянувши позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Як убачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_5 набув право на зайняття 2-х кімнат в квартирі АДРЕСА_1 на підставі ордеру на житлове приміщення. В спірній квартирі зареєстровані позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, син останньої - ОСОБА_6 та ОСОБА_4. Остання не проживає у вказаній квартирі починаючи з моменту народження по даний час.

Викладення обставин щодо набуття позивачами квартири у власність відсутнє, як і зазначення доказів про це, однак, як убачається зі змісту позовної заяви, позивачі звертаються до суду з позовом про усунення перешкод позивачам, як власникам квартири, у здійсненні права користування та розпорядження майном, правовими підставами позову в ньому зазначені положення ст. 317, 319, 391, 405 ЦК України, якими врегульовані права власників майна. Поряд з цим, позов містить також посилання на ст. 71, 72 ЖК УРСР. Отже викладені в позові підстави звернення позивачів до суду за захистом права з посиланням норми цивільного та житлового законодавства суперечать одна одній та є не конкретизованими.

Крім того, позивачами заявлена вимога про зняття особи з реєстрації місця проживання.

Згідно ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється, серед іншого, на підставі: судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Згідно ст. 11 цього Закону реєстрація місця проживання та місця перебування осіб здійснюється органом реєстрації. Проте суд не є таким реєстраційним органом.

Отже усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад, статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР; стаття 405 ЦК України), а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про виселення; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху, позивачам необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати в письмовому вигляді позовну заяву із зазначенням доказів набуття позивачами спірної квартири у власність, в разі звернення до суду за захистом саме права власності, та викладенням обґрунтування позовних вимог (в тому числі правового) щодо захисту якого саме права - прав власників чи наймачів (користувача) тощо) позивачі звернувся до суду, а також викладенням позовних вимог у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивачів та у спосіб передбачений законом.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4, треті особи: Дніпровське відділення «Центру комунального сервісу», Дніпровський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби у м. Києві, Дніпровська районна у м. Києві державна адміністрація (Орган опіки та піклування), Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном шляхом зняття особи з реєстраційного обліку місця проживання - залишити без руху та запропонувати позивачам в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: