Провадження № 2-во/760/105/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Усатової І.А.

при секретарі - Здорик Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про виправлення описки в заочному рішенні Солом'янського районного суду м. Києва від 24.12.2015 року у справі №760/16529/15-ц(провадження № 2/760/7070/15), -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 24.12.2015 року у справі №760/16529/15-ц(провадження № 2/760/7070/15) позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про стягнення заборгованості за кредитним договором - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» (МФО 380236, , м. Київ, вул. Щорса, 36-Б) суму заборгованості за кредитним договором № 0 від 29.11.2006 року в розмірі 171 067,35 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) на користь держави 2566,01 грн. судового збору.

Представник Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» - Мозолевська В.В. звернулась до суду в порядку ст. 219 ЦПК України з заявою про виправлення описки.

Заява мотивована тим, що в заочному рішенні Солом'янського районного суду м. Києва від 24.12.2015 року у справі №760/16529/15-ц(провадження № 2/760/7070/15), по тексту рішення невірно вказано прізвище відповідача, а саме: «ОСОБА_1», тоді як у позовній заяві, поданої банком та паспортних даних наданих відповідачем по справі є «ОСОБА_1».

Суд дослідивши та оцінивши матеріалами справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Судом встановлено, що при виготовленні тексту заочного рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 24.12.2015 року у справі №760/16529/15-ц(провадження № 2/760/7070/15) дійсно помилково зазначено по тексту рішення прізвище відповідача, а саме: «ОСОБА_1».

Виходячи з цього, суд вважає це опискою, яка має бути виправлена судом.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість поданої заяви про виправлення описки, в зв'язку з чим приходить до висновку про її задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 219 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву представника Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» - Мозолевської В.В. про виправлення описки в заочному рішенні Солом'янського районного суду м. Києва від 24.12.2015 року у справі №760/16529/15-ц(провадження № 2/760/7070/15) -задовольнити.

Виправити описку, допущену в заочному рішенні Солом'янського районного суду м. Києва від 24.12.2015 року у справі №760/16529/15-ц(провадження № 2/760/7070/15).

Вважати правильним по тексту рішення прізвище, імя та по-батькові відповідача «ОСОБА_1».

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя