Справа № 755/5799/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" травня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

за участі секретаря Локоткова І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання спадкоємцем четвертої черги та визнання права власності на спадкове майно та позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Київської міської ради, третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин, визнання спадкоємцем третьої черги за правом представлення та визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 у якому за збільшеними позовними вимогами просить встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу її та померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, з серпня 2007 року по день смерті останнього; визнати її спадкоємцем за законом четвертої черги майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4 та визнати за нею в порядку спадкування за законом, як спадкоємця четвертої черги, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_4 право власності на квартиру АДРЕСА_1; на квартиру АДРЕСА_2; на земельну ділянку, що розташована на території Жовтневої сільської ради с/т «Переяслівське», ділянка НОМЕР_2 Яготинського району Київської області; на причіп легковий В, реєстраційний НОМЕР_3, ідентифікатор 272529/4407С, марка ПМЗ, модель 81011, 1993 року випуску, а також право власності на грошові вклади: у ВАТ «Державний ощадний банк України» Дніпровське територіально-відокремлене безбалансове відділення філія № 7989/0315, ідентифікаційний код 02760554, за адресою 02160, м. Київ, вул. Сосюри, 4 рахунок НОМЕР_4 на ім'я ОСОБА_5 на суму 17 904,39 грн.; у ВАТ «Державний ощадний банк України» Дніпровське територіально-відокремлене безбалансове відділення філія № 7989/0315, рахунок НОМЕР_5, ідентифікаційний код 02760554, за адресою 02160, м. Київ, вул. Сосюри, 4 на ім'я ОСОБА_5 з рахунку НОМЕР_6 на суму 6 605,75 грн.; у ВАТ «Державний ощадний банк України» Дніпровське територіально-відокремлене безбалансове відділення філія № 7989/0315, рахунок НОМЕР_7, ідентифікаційний код 02760554, за адресою 02160, м. Київ, вул. Я.Гашека, 17, на ім'я ОСОБА_5 на суму 5 910,85 грн.; у ВАТ «Державний ощадний банк України» Дніпровське територіально-відокремлене безбалансове відділення філія № 7989/0315, ідентифікаційний код 02760554, за адресою 02160, м. Київ, вул. Сосюри, 4 рахунок НОМЕР_8 на ім'я ОСОБА_4 з рахунку НОМЕР_9 по заповіту на суму 6 074,80 грн. та у ПАТ «КБ «Хрещатик» на картковому рахунку НОМЕР_10 на ім'я ОСОБА_4 на суму 5 560,62 грн. (т. 2, а.с. 84, 85).

Вимоги мотивує тим, що вона та ОСОБА_4 проживали однією сім'єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з серпня 2007 року по день смерті ОСОБА_4 - по ІНФОРМАЦІЯ_5 року у квартирі АДРЕСА_1, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, вели з ним разом домашнє господарство, мали спільний бюджет, піклувалися один про одного, поліпшували умови свого проживання та побуту, спільною працею набували з ним майно, тобто проживали без реєстрації шлюбу з усіма притаманними ознаками шлюбно-сімейних відносин.

В подальшому вирішили одружитися, однак так і не встигли офіційно зареєструвати шлюб.

За час проживання однією сім'єю ними було придбано у спільну сумісну власність за гроші з сімейного бюджету шафу 22.11.2007 року, пральну машину Самсунг 21.01.2008 року, холодильник Норд 02.03.2008 року, телевізор Самсунг 13.01.2008 року, принтер 17.06.2013 року, що підтверджується письмовими доказами.

Після смерті ОСОБА_4 вона залишилася проживати у його квартирі АДРЕСА_1 вступила в управління та користування його майном, сплачує квартплату, комунальні платежі та інші витрати по утриманню майна.

Вона як дружина приймала участь у похованні свого чоловіка, сплачувала кошти за поминальний обід.

Смерть її чоловіка ІНФОРМАЦІЯ_5 року була зненацька, він ніколи не хворів, потрапив в лікарню 15.09.2014 року з діагнозом рак пилорического відділу шлунка 4 ступеня. Всі її кошти пішли на рятування життя чоловіка, його лікування, інтенсивну терапію та підготовку для операції. Про те, що чоловік хворий на рак їм стало відомо тільки після проходження обстежень у Київській міській клінічній лікарні № 4 де він і помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

Після смерті ОСОБА_4 залишилося вищевказане спадкове майно та грошові вклади.

ОСОБА_4 після смерті його матері ОСОБА_5 прийняв спадщину, що підтверджується спадковою справою. Інші спадкоємці у ОСОБА_4 за заповітом та за законом першої, другої та третьої черг відсутні, тому вона має право на спадкування за законом у четверту чергу, оскільки вона проживала зі спадкодавцем однією сім'єю протягом семи років, тобто не менш як 5 років до часу відкриття спадщини.

Встановлення вказаного юридичного факту їй необхідно для належного оформлення права на спадщину та одержання свідоцтва про право на спадщину.

Третьою особою ОСОБА_3 був поданий позов до ОСОБА_1, Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин, визнання спадкоємцем третьої черги за правом представлення та визнання права власності на спадкове майно (т. 1, а.с. 58-60).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07.05.2015 року вимоги за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Київської міської ради про встановлення факту родинних відносин, визнання спадкоємцем третьої черги за правом представлення та визнання права власності на спадкове майно було об'єднано у одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання спадкоємцем четвертої черги та визнання права власності на спадкове майно (а.с. 105, 106, т. 1).

Третя особа із самостійними вимогами щодо предмету спору ОСОБА_3 за заявленими вимогами у останній редакції просить встановити факт, що вона є двоюрідною сестрою ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року, визнати її спадкоємцем третьої черги спадкоємців за законом за спадкодавцем ОСОБА_4 та визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 на квартиру за адресою АДРЕСА_1 на квартиру за адресою АДРЕСА_2; на земельну ділянку площею 0,1254 га на території Жовтневої сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області в садовому товаристві «Переяслівське», ділянка НОМЕР_2; на причіп легковий В, реєстраційний НОМЕР_3, ідентифікатор 172529/4407С, марка ПМЗ, модель 81011, 1993 року випуску та право власності на грошові вклади: на рахунку НОМЕР_4 відкритий на ім'я ОСОБА_5 в сумі 17 904,39 грн. у відділенні № 7989/0315 ПАТ «Державний ощадний банк України» за адресою м. Київ, вул. Сосюри, 4; на вклад на рахунку НОМЕР_5 відкритий на ім'я ОСОБА_5 в сумі 6 605,75 грн. у відділенні № 7989/0315 ПАТ «Державний ощадний банк України» за адресою м. Київ, вул. Сосюри, 4; на вклад на рахунку НОМЕР_8 відкритий на ім'я ОСОБА_4 в сумі 6 074,80 грн. у відділенні № 7989/0315 ПАТ «Державний ощадний банк України» за адресою м. Київ, вул. Сосюри, 4; на вклад на рахунку НОМЕР_7 відкритий на ім'я ОСОБА_5 в сумі 5 910,85 грн. у відділенні № 7989/0318 ПАТ «Державний ощадний банк України» за адресою м. Київ, бул. Я.Гашека, 17 та на вклад на картковому рахунку НОМЕР_10 відкритий на ім'я ОСОБА_4 в сумі 5 560,62 грн. у ПАТ «КБ «Хрещатик» за адресою м. Києв, вул. Хрещатик, 8-А (а.с. 72, т. 2).

Вимоги позовної заяви третьої особи ОСОБА_3 мотивовані тим, що вона є двоюрідною сестрою ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 року, тому є спадкоємцем за законом третьої черги за правом представлення. У встановлений законом строк вона звернулася із відповідною заявою про прийняття спадщини до Десятої Київської державної нотаріальної контори, на підставі якої було заведено спадкову справу № 875/2014.

Однак у видачі свідоцтва їй було відмовлено у зв'язку із тим, що 02.04.2015 року із заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_1, як особа, яка ніби-то проживала однією сім'єю зі спадкодавцем не менше як 5 років до часу відкриття спадщини та повідомила, що вона звернулася до суду.

Встановлення факту родинних відносин необхідно для вирішення питання щодо спадкових прав після померлого ОСОБА_4.

В судовому засіданні позивач за первісним позовом та її представник ОСОБА_8 підтримали заявлені вимоги, у задоволенні позову третьої особи просили відмовити.

Третя особа ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_9 в судому засіданні заперечували проти позову ОСОБА_1 та просили задовольнити позов третьої особи із самостійними вимогами.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи відповідач був повідомлений належним чином, представник Київської міської ради Солдатченко Л.М. суду подала письмові пояснення з проханням відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 через недоведеність, ОСОБА_3 відмовити у частині визнання права власності, в іншій частині вимог прийняти рішення згідно чинного законодавства на підставі поданих сторонами доказів та розглянути справу у відсутності представника Київської міської ради (а.с. 226-230, т.1).

Представник третьої особи Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи третя особа була повідомлена належним чином, суду подавала заяву з проханням розглянути справу на розсуд суду без участі представника Головного територіального управління юстиції у м. Києві за наявними документами та доказами і ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства (а.с. 185, 186, т. 1).

Вислухавши пояснення позивача ОСОБА_1, представника позивача, третю особу із самостійними вимогами ОСОБА_3, представника третьої особи, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що первісний позов та позов третьої особи із самостійними вимогами підлягають задоволенню частково, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року (а.с. 7). На час відкриття спадщини батьки спадкодавця померли, у зареєстрованому шлюбі ОСОБА_4 не перебував, дітей не мав.

Згідно ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 Цивільного кодексу України).

Відповідно ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

ОСОБА_1 зверталася до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою від 20.03.2015 року про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_4 (а.с. 45, т.1).

Постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульги С.В. від 02.04.2015 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 було відмовлено з посиланням на те, що у матеріалах спадкової справи відсутнє рішення суду щодо встановлення факту проживання спадкоємця зі спадкодавцем однією сім'єю не менше як п'ять років до часу відкриття спадщини (а.с. 44-44 зв.).

28 жовтня 2014 року ОСОБА_3 подавала заяву до Десятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом на підставі якої було заведено спадкову справу № 875/2014, та заяву для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_4 При цьому державним нотаріусом 18.04.2015 року винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у якій зазначено про те, що 02.04.2015 року із заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_1, яка проживала з померлим однією сім'єю без реєстрації шлюбу та повідомила про зверненя до Дніпровського районного суду м. Києва. Крім того, згідно наданих документів нотаріус немає можливості установити родинні стосунки між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с. 64, т.1).

За заявленими вимогами ОСОБА_1, серед іншого, просить встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу її та померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4 і визнати її спадкоємцем за законом четвертої черги майна померлого ОСОБА_4

Суд вважає, що вимоги у цій частині підлягають задоволенню, так як знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, виходячи з наступного.

Як роз'яснено у п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК

про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом. До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у

зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Проживання однією сім'єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК.

Про обставини проживання однією сім'єю позивача та ОСОБА_4 свідчить путівка № 1 бази відпочинку «Автотранспортник» від 19.07.2012 року, яку отримував спадкодавець ОСОБА_4 за місцем роботи в Автобусному парку № 2 КП «Київпастранс» для відпочинку з 23.07 до 08.08.2012 року на трьох осіб, а саме: на себе, на дружину та на онука (а.с. 31, 32, т. 1).

Також ОСОБА_1 та ОСОБА_4 разом відвідували свята родини позивача, про що свідчать фотознімки; їм спільно надсилалося запрошення на весілля від 13.07.2012 року, що відображено на платівці (а.с. 31, 32, 33, 34, т.2).

Факт проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем однією сім'єю без реєстрації шлюбу з 2007 року до дня смерті ОСОБА_4 і ведення ними спільного побуту підтверджено суду показами свідків ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14 та ОСОБА_6

Так, допитаний судом свідок ОСОБА_12 суду пояснив, що з 2000 року він разом працював водієм з ОСОБА_4, були друзями, дружили сім'ями, разом проводили свята, відпочивали. ОСОБА_1 почала разом жити з ОСОБА_4 у квартирі ОСОБА_4 з середини 2007 року однією сім'єю. ОСОБА_4 відрекомендував ОСОБА_1, як дружину, вони вели спільне господарство, разом за його участю привозили плиту, пральну машину. Він майже щодня відвідував їх вдома, позивач постійно була у квартирі ОСОБА_4, готувала їсти, було там прибрано. ОСОБА_1 та ОСОБА_4 разом ходили по магазинам, з ними часто був онук позивача ОСОБА_34, який спадкодавця називав «ОСОБА_4». Він з офісу позивача привозив комп'ютер у квартиру ОСОБА_4 АДРЕСА_1. В лікарню ОСОБА_4 привіз він, з ним там були ОСОБА_1 та він.

Свідок ОСОБА_13 засвідчила, що вона є сусідкою спадкодавця, знає його родину, ОСОБА_3 є двоюрідна сестра ОСОБА_4, так як батько останнього ОСОБА_26 був рідним дядьком ОСОБА_5 по батьковій лінії. Батьки ОСОБА_5 та ОСОБА_4 були рідними. ОСОБА_1 з'явилася у квартирі АДРЕСА_1 дев'ять років тому, з того часу жила постійно. ОСОБА_4 любив ОСОБА_1 та ОСОБА_34, про що їй говорив особисто, хотів з ОСОБА_1 розписатися та зареєструвати її, жили вони однією сім'єю, у квартирі було прибрано. ОСОБА_4 та ОСОБА_1 разом ходили на базар, з дитиною на площадку. Її квартира через стінку з квартирою ОСОБА_4 і вона весь час з 2007 року чула розмови позивача з ОСОБА_4, сварок між ними ніколи не було.

Свідок ОСОБА_14 засвідчила, що ОСОБА_1 є її рідна сестра. З ОСОБА_4 вона познайомилася у ОСОБА_1 на дні народженні ІНФОРМАЦІЯ_6 року, після того ОСОБА_4 та ОСОБА_1 почали жити разом у квартирі ОСОБА_4 однією сім'єю, разом їздили в село до їхньої матері. Вона часто була у них в гостях.

Свідок ОСОБА_6 засвідчила, що вона є невісткою ОСОБА_1 З ОСОБА_4 вона познайомилась на початку 2007 року, з того часу позивач та ОСОБА_4 разом жили як одна сім'я, разом їздили відпочивати, спільно проживали, ОСОБА_4 любив її сина ОСОБА_34 з яким багато проводив часу.

Допитані свідки з боку ОСОБА_3 підтвердили факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та не спростували обставин проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем, оскільки у квартирі ОСОБА_4 за спірний період не були, окрім свідка ОСОБА_21, та стверджувальних пояснень щодо цього не надавали.

Свідок ОСОБА_21 засвідчив, що він є зятем ОСОБА_3. ОСОБА_4 часто приїзджав у село на могили батьків. Позивача він ніколи не бачив. Жінок у ОСОБА_4 було багато. У 2008-2010 році його батько купував авто у ОСОБА_4, тоді він був у його квартирі де присутність жінки не бачив. Батько ОСОБА_3 та батько ОСОБА_4 були рідні брати.

Проте до даних показів свідка стосовно не проживання позивача зі спадкодавцем суд відноситься критично, оскільки вказаний візит був епізодичним та конкретно дата такого відвідування названа не була.

З пояснень ОСОБА_1, в шлюбі вона не перебувала у період спільного проживання з ОСОБА_4, що підтверджується відміткою у паспорті позивача, відповідно якої шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_22 був розірваний 12.01.2004 року (а.с. 36, т.1).

Свідок ОСОБА_23 засвідчила, що ОСОБА_3 є двоюрідна сестра ОСОБА_4 ОСОБА_4 приїзжав в село, при спілкуванні нічого про дружину не казав, бачила його десь у 2009, 2010 роках тричі.

Свідок ОСОБА_24 засвідчив, що ОСОБА_3 є його мати, позивача він бачив один раз в лікарні та на похоронах. Його мати двоюрідна сестра ОСОБА_4 Він чув за позивача, що вони живуть разом. ОСОБА_4 говорив, що з ним живе жінка, проте не називав ім'я.

Свідок ОСОБА_25 засвідчила, що ОСОБА_3 є її двоюрідна сестра. Вона знає ОСОБА_4 та його батька - дядька ОСОБА_26, який їздив до свого брата в село до дядька ОСОБА_33.

З матеріалів справи також убачається, що батьком спадкодавця ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, є ОСОБА_26 (копія свідоцтва про народження - а.с. 21, т.1).

Відповідно архівної довідки Державного архіву Київської області від 08.10.2014 року № 01-38/1566(2), згідно актового запису від 11.02.1932 р. про народження, батьками ОСОБА_26 (так у документі) є ОСОБА_27 та ОСОБА_29 (а.с. 66, т.1).

ОСОБА_27 та ОСОБА_29 також є батьками ОСОБА_33, ІНФОРМАЦІЯ_3 (запис про народження - а.с. 70, т.1).

Відповідно експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук Країни № 056/320-1 від 28.04.2015 року, записи імен по батькові ОСОБА_27 - ОСОБА_27, ОСОБА_33 - ОСОБА_33, ОСОБА_29 - ОСОБА_29, прізвища ОСОБА_4 та ОСОБА_4, імен ОСОБА_27 та ОСОБА_27, ОСОБА_33 та ОСОБА_33 у документах наданих для експертизи є ідентичними (а.с. 72, т.1).

Отже, ОСОБА_26 та ОСОБА_33 були рідними братами, оскільки мали спільних батьків, у зв'язку з чим ОСОБА_33 є дядьком спадкодавця ОСОБА_4.

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу, дошлюбне прізвище третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_3 було ОСОБА_3 (а.с. 63, т.1).

ОСОБА_33 є батьком ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження останньої (а.с. 62, т.1).

Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_33 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 року (а.с. 71, т. 1).

З урахуванням зазначеного письмовими доказами та показами свідків підтверджено факт того, що ОСОБА_3 являється двоюрідною сестрою ОСОБА_4, оскільки їхні батьки були рідними братами, так як останні мали спільних матір та батька.

У зв'язку з цим заявлені вимоги третьої особи підлягають задоволенню у частині встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем.

ОСОБА_3 також просить визнати її спадкоємцем третьої черги за правом представлення.

Як визначено ч. 4 ст. 1266 ЦК України, двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

За нормою ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Оскільки ОСОБА_1 являється спадкоємцем четвертої черги за законом майна померлого ОСОБА_4, тому положення статті 1265 ЦК України щодо п'ятої черги спадкоємців за законом та норма статті 1266 ЦК України, якою визначено спадкування за правом представлення, у даному випадку застосовані бути не можуть.

У зв'язку з цим заявлені вимоги ОСОБА_3 про визнання її спадкоємцем задоволенню не підлягають.

Також за обома позовами заявлені вимоги про визнання права власності на спадкове майно та грошові кошти.

При цьому суд приходить до наступного висновку.

Статтею 1297 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

Відповідно до п. 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 р. за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про

визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

ОСОБА_1 суду пояснила, що оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно та грошові кошти є в наявності.

У зв'язку з цим вимоги про визнання за ОСОБА_1 права власності на спадкове майно задоволенню не підлягають, так як суду не доведено існування перешкод в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4

Оскільки у матеріалах справи відсутні докази про порушення прав позивачів з боку відповідача Київської міської ради, суд вважає, що з вказаного відповідача судові витрати стягненню не підлягають та з урахуванням часткового задоволення немайнових вимог за позовом третьої особи із самостійними вимогами, відповідно до положень ст. 88 ЦПК України, з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 слід стягнути судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп.

Керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1264, 1265, 1266 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, ст. ст. 10, 11, 60, 61, 79, 88, 208, 215, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання спадкоємцем четвертої черги та визнання права власності на спадкове майно задовольнити частково.

Встановити факт, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року, проживали однією сім'єю без реєстрації шлюбу з серпня 2007 року до ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Визнати ОСОБА_1 спадкоємцем четвертої черги за законом майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4.

У решті заявлених вимог відмовити.

Позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Київської міської ради, третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин, визнання спадкоємцем третьої черги за правом представлення та визнання права власності на спадкове майно задовольнити частково.

Встановити факт, що ОСОБА_3 є двоюрідною сестрою ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

У решті заявлених вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір в сумі 243 (двісті сорок три) грн. 60 коп.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя