Провадження № 2/470/282/16
Справа № 470/646/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2016 року смт. Березнегувате

Березнегуватський районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого: судді Орлової С.Ф.,

при секретарі Михалюк С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за несплату аліментів,

ВСТАНОВИВ:

15 вересня 2016 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача у якому зазначила, що з 21 липня 2012 року перебувала з ним у шлюбі. У період якого у них народилася донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. 20 січня 2015 року шлюб між ними було розірвано. Рішенням Березнегуватського районного суду Миколаївської області його зобов'язано сплачувати аліменти на дитину в розмірі ? частини всіх видів його доходів, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, однак відповідач з грудня 2014 року аліменти не сплачує, лише в січні 2015 року сплатив 300 грн., внаслідок цього утворилась заборгованість по аліментам в сумі 11000 грн. Посилаючись на викладене, позивачка просила суд стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у сумі 32307 грн. 83 коп.

Позивачка в судове засідання подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги не визнав, зазначив що не сплачував аліменти оскільки не працює.

Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, оскільки від позивача та відповідача надійшли заяви про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та наявні у ній докази суд доходить наступного.

З матеріалів справи слідує, що з 21 липня 2012 року сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано заочним рішенням Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 20 січня 2015 року (а.с.6).У період шлюбу у них народилася донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яку після розірвання шлюбу залишено проживати з матір'ю (а.с.5).

Заочним рішенням Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 20 січня 2015 року відповідача зобов'язано сплачувати аліменти на користь позивачки на утримання доньки у розмірі ? частини усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 17 грудня 2014 року до досягнення дитиною повноліття (а.с.7).

За розрахунком державного виконавця відділу Державної виконавчої служби Березнегуватського районного управління юстиції Миколаївської області від 22 серпня 2016 року заборгованість відповідача зі сплати аліментів за період з 17 грудня 2014 року 31 липня 2016 року складає 11010,78 грн. ( а.с.8-9).

Статтею 180 СК України встановлено обов'язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з частинами 1, 2 статті 196 Сімейного кодексу України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Відповідно до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених в абзацах 1, 2 пункту 22 постанови від 15 травня 2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст. 197 СК умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості. У своїй заяві відповідач зазначив, що не сплачує аліменти оскільки не має місця роботи, але доказів на підтвердження своїх доводів та заперечень суду не надав ( а.с.24), відтак підстави для зменшення розміру неустойки відсутні.

Однак вина відповідача у виникненні заборгованості по сплаті аліментів на утримання доньки підтверджується помісячним розрахунком наданим державним виконавцем відділу ДВС Березнегуватського районного управління юстиції.

На обґрунтування позову позивач надала розрахунок заборгованості за яким неустойка (пеня) від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення становить 32307 грн. 83 коп. При цьому позивач виходила з загальної кількості днів за які виникла заборгованість, не обмежуючись при визначенні розміру заборгованості окремо за кожен місяць, лише тим місяцем, протягом якого не проводилося стягнення.

Однак за правовою позицією Верховного суду України висловленої у постановах від 01 липня, 25 листопада,16 грудня 2015 року та 15 березня 2016 року у справі № 6-300 цс16, яка є обов'язковою для застосування судами України - виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються ( стягуються) щомісячно, то за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилось стягнення.

При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості на наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Тобто неустойка ( пеня) за один місяць рахується наступним чином: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої суми за кожен із прострочених платежів ( за кожен місяць).

Відповідно розмір неустойки ( пені) слід розраховувати наступним чином:

За грудень 2014 року: 232.68х1%х15=34.90

За січень 2015 року: 231.38х1%х31=71,73

За лютий 2015 року: 513.38х1%х28=143,75

За березень 2015 року: 513.38х1%х31=159,15

За квітень 2015 року: 560.89х1%х30=168,27

За травень 2015 року: 560.89х1%х31=173,88

За червень 2015 року: 560.89х1%х30=168,27

За липень 2015 року: 570.45х1%х31=176,84

За серпень 2015 року: 570.45х1%х31=176,84

За вересень 2015 року: 570.45х1%х30=171,14

За жовтень 2015 року: 570.45х1%х31=176,84

За листопад 2015 року: 570.45х1%х30=171,14

За грудень 2015 року: 625.38х1%х31=193,87

За січень 2016 року: 625.38х1%х31=193,87

За лютий 2016 року: 625.38х1%х29=181,36

За березень 2016 року: 625.38х1%х31=193,87

За квітень 2016 року: 625.38х1%х30=187,61

За травень 2016 року: 625.38х1%х31=193,87

За червень 2016 року: 625.38х1%х30=187,61

За липень 2016 року: 625.38х1%х31=193,87

Таким чином, загальна сума неустойки (пені) за вказаним вище розрахунком становить 3318 грн. 68 коп. та підлягає стягненню з відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір пропорційно до задоволеної частини позовних вимог на суму 56 грн. 60 коп.

Керуючись ст.ст.10, 11, 209, 212, 214-215 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, за період з 17.12.2014 року по 31.07.2016 року у сумі 3318 (три тисячі триста вісімнадцять) грн. 68 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 56 грн. 60 коп. судового збору.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Миколаївської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С. Ф. Орлова