Провадження № 2/537/657/2016
Справа № 537/2544/16-ц
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.05.2016 року суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, просила ухвалити рішення, яким визнати за нею право власності на 5/6 часток квартири АДРЕСА_1; судові витрати покласти на відповідача.

Згідно із частиною 4 статті 119 Цивільно-процесуального кодексу України, позовна заява повинна відповідати вимогам, встановленим законом.

Частиною 5 статті 119 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», з 01 вересня 2015 року встановлено нові ставки судового збору, згідно яких за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно закону України «Про державний бюджет», з 01 січня 2016 року мінімальна заробітна плата складає 1378 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, ціна позову складає 58 415 грн., виходячи з чого позивачем був сплачений судовий збір в розмірі 584 грн. 15 коп., однак, матеріали справи не містять жодних документальних підтверджень обґрунтування вартості спірного майна, що позбавляє суд можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті.

Статтею 3 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 Цивільно-процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують кожну обставину.

Згідно матеріалів справи відповідачем по справі позивач зазначає ОСОБА_3, однак позовна заява не містить жодних посилань на підтвердження того, що відповідач ОСОБА_3 є спадкоємцем після померлого ОСОБА_4, тобто належним відповідачем по справі, в той час як відповідачами в даній категорії справ є інші спадкоємці, а у разі їх відсутності, органи місцевого самоврядування.

Главою 87 ЦК України передбачено, що однією із умов прийняття спадкоємцем спадщини є звернення останнього з відповідною заявою до нотаріальної контори та отримання свідоцтва про право на спадщину.

Разом з тим, згідно постанови приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу ОСОБА_5 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.04.2016 року, при зверненні з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, ОСОБА_2 вказувала, що після смерті ОСОБА_6 залишилось спадкове майно в розмірі 2/3 частки квартири АДРЕСА_1, в той час як у позовній заяві зазначена вимога щодо про визнання права власності в порядку спадкування на 5/6 часток вищевказаної квартири.

Частиною 1 статті 121 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що суддя встановивши, що заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 Цивільно-процесуального кодексу України або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для виправлення вищезазначених недоліків.

Одночасно розяснює, якщо позивач у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 Цивільно-процесуального кодексу України, сплатить судовий збір у визначеному чинним законодавством розмірі, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись статтями 119, 121 Цивільно-процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення, зазначених в ухвалі суду недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Д.О. Зоріна

року суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, просила ухвалити рішення, яким визнати за нею право власності на 5/6 часток квартири АДРЕСА_1; судові витрати покласти на відповідача.

Згідно із частиною 4 статті 119 Цивільно-процесуального кодексу України, позовна заява повинна відповідати вимогам, встановленим законом.

Частиною 5 статті 119 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», з 01 вересня 2015 року встановлено нові ставки судового збору, згідно яких за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно закону України «Про державний бюджет», з 01 січня 2016 року мінімальна заробітна плата складає 1378 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, ціна позову складає 58 415 грн., виходячи з чого позивачем був сплачений судовий збір в розмірі 584 грн. 15 коп., однак, матеріали справи не містять жодних документальних підтверджень обґрунтування вартості спірного майна, що позбавляє суд можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті.

Статтею 3 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 Цивільно-процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують кожну обставину.

Згідно матеріалів справи відповідачем по справі позивач зазначає ОСОБА_3, однак позовна заява не містить жодних посилань на підтвердження того, що відповідач ОСОБА_3 є спадкоємцем після померлого ОСОБА_4, тобто належним відповідачем по справі, в той час як відповідачами в даній категорії справ є інші спадкоємці, а у разі їх відсутності, органи місцевого самоврядування.

Главою 87 ЦК України передбачено, що однією із умов прийняття спадкоємцем спадщини є звернення останнього з відповідною заявою до нотаріальної контори та отримання свідоцтва про право на спадщину.

Разом з тим, згідно постанови приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу ОСОБА_5 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.04.2016 року, при зверненні з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, ОСОБА_2 вказувала, що після смерті ОСОБА_6 залишилось спадкове майно в розмірі 2/3 частки квартири АДРЕСА_1, в той час як у позовній заяві зазначена вимога щодо про визнання права власності в порядку спадкування на 5/6 часток вищевказаної квартири.

Частиною 1 статті 121 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що суддя встановивши, що заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 Цивільно-процесуального кодексу України або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для виправлення вищезазначених недоліків.

Одночасно розяснює, якщо позивач у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 Цивільно-процесуального кодексу України, сплатить судовий збір у визначеному чинним законодавством розмірі, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись статтями 119, 121 Цивільно-процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення, зазначених в ухвалі суду недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Д.О. Зоріна