ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7055/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" вересня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Вовк Є.І., вивчивши позовну заяву підписану ОСОБА_2, в якій позивачем вказано ОСОБА_3 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, щодо визнання права власності на квартиру в порядку спадкування, третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві,

В С Т А Н О В И В:

В 2016 році до Дарницького районного суду м. Києва було подано вказаний позов: про визнання права власності на майнові права щодо об"єкту нерухомості - окрему квартиру у АДРЕСА_1, вартістю 138346 грн.

Вивчивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку, що заява подана з порушенням вимог ч.5 ст.119 ЦПК України.

Так, згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Разом з тим, згідно з п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до положень ст.61 ЦПК України: обставини, визнані судом загальновідомими не потребують доказування

Отже, враховуючи викладене, дійсну вартість вказаного нерухомого майна, дійсна вартість якого є більшою ніж сума 138346 грн., що на думку суду є загальновідомою обставиною, що також підтверджується і даними щодо мінімальної вартості такої квартири, які містяться на Національному порталі нерухомості, положення ст.4 Закону України "Про судовий збір" вважаю, що розмір судового збору належить попередньо визначити в сумі 6890 грн., з яких позивачем сплачено лише 1383 грн. 46 коп.

Крім того, заява подана з недотриманням і інших вимог ст.ст.119, 120 ЦПК України, а саме: не надано документу на підтвердження повноважень ОСОБА_2, який передбачений ст.42 ЦПК України, при цьому зазначено про відсутність засобів зв"язку у позивача; ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна; відсутнє обгрунтування та зазначення доказів щодо наявності (відсутності) постанови нотаріуса про відмову у вчиненні відповідної нотаріальної дії - щодо видачі відповідного свідоцтва в порядку спадкування; не визначено відповідача згідно з вимогами ЦПК України; наданий додаток у виді копії паспорта позивача читається не в повному обсязі.

Згідно ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву належить залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву, підписану ОСОБА_2, в якій позивачем вказано ОСОБА_3 залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - п'ять днів з дня отримання позивачем копії цієї ухвали суду.

Якщо у встановлений термін зазначені вимоги не будуть виконані заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ