Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/2937/2016 Справа № 641/8630/16-ц
У Х В А Л А

25 жовтня 2016 року Суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова Григор*єв Б.П., розглянувши питання можливості відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту сумісного проживання однією сім*єю, визнання права власності на жиле приміщення в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою про встановлення факту сумісного проживання однією сім*єю, визнання права власності на АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.

Одночасно з поданням позову позивач надала клопотання, в якому просить відстрочити сплату судового збору. В обґрунтування клопотання посилається на те, що на даний час вона немає роботи.

Розглянувши зазначене клопотання, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання з наступних причин.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Пунктом 29 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року роз*яснено, що відповідно до ст. 8 Закону №3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сім*ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових рахунків та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем не було надано жодного доказу у підтвердження тяжкого майнового стану, що є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено пільги щодо сплати судового збору, відповідно до якої від його сплати звільняються позивачі за подання окремих позовів, а також деякі категорії осіб, визначені законом, незалежно від виду позову.

Доказів того, що ОСОБА_1 відноситься до такої категорії осіб надано не було.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд прийшов до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до вимог п. 5ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п.4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, яка згідно п.2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

Відповідно п.15 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивiльних i кримiнальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року п 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

Згідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно вимог п.9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Дійсна вартість нерухомого майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність України».

Як вбачається з матеріалів цивільного позову він містить позовну вимогу майнового характеру, за подання позовної заяви, що має майновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Однак згідно ст. 80, 119 ЦПК України позивач не визначив ринкової вартості майна відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність України».

Зокрема взагалі не подано звіт про оцінку ринкової вартості майна.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою позивач повинен сплатити судовий збір в розмірі одного відсотка від ціни позову але не менше 551,20 грн, та не більше 6890,00 грн.

Відповідно до вищевикладеного та вимог ч.1 ст. 121 ЦПК України позовна заява має бути залишена без руху.

З урахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту сумісного проживання однією сім*єю, визнання права власності на жиле приміщення в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Недоліки поданої позовної заяви мають бути усунуті протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що у разі не усунення зазначених недоліків заяви, відповідно до ст. 121 ЦПК України позовназаява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -ОСОБА_2