Справа № 635/7489/16-ц
Провадження по справі № 2/635/3423/2016
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 жовтня 2016 року смт Покотилівка

Суддя Харківського районного суду Харківської області Шинкарчук Я.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_3 про встановлення факт сумісного проживання на день відкриття спадщини, визнання заповіту недійсним та визнання права власності на спадщину за законом, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась суду з позовом до ОСОБА_2, приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_3, в якому просить суд:

1)встановити факт сумісного проживання однією родиною ОСОБА_1 та її матері ОСОБА_4, на день відкриття спадщини 06 червня 2011 року;

2)визнати недійсним заповіт від імені ОСОБА_5, померлого 25 травня 2016 року, посвідченого 23 травня 2007 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_3 ;

3)визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частину житлового будинку з надвірними спорудами за №1 по вул.Раздольній в смт Докучаєво (Комуніст) Харківського району Харківської області, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4, померлої 06 червня 2011 року в смт Комуніст Харківського району Харківської області;

4)визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/6 частину житлового будинку з надвірними спорудами за №1 по вул.Раздольній в смт Докучаєво (Комуніст) Харківського району Харківської області, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5, померлої 25 травня 2016 року в смт Комуніст Харківського району Харківської області.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України з наступних підстав.

У відповідності з п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позовній заяві вказується ціна позову щодо вимог майнового характеру. Пунктом 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Позивачем ціна позову в позовній заяві не визначена. Разом з тим, доказів на підтвердження вартості спірного майна станом на 2016 рік, позивачем не надано. Відтак, позивачем не дотримано вимоги п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, а саме - не зазначено в позовній заяві ціна позову.

В порушення вимог п.2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в наданій до суду позовній заяві також відсутні поштові індекси адрес сторін.

Окрім того, згідно ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, який підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позову майнового характеру фізичною особою або фізичною собою-підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальних заробітних плат (6890,00 грн.). А за подачу позову немайнового характеру ставка судового збору визначається як для фізичної особи в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.)

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Аналогічне положення міститься в п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», де вказано, що якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Оскільки, позивач у позовній заяві ставить перед судом чотири позовні вимоги, дві з яких є вимогами немайнового характеру, то відповідно за дві окремі вимоги немайнового характеру має бути сплачено судовий збір у розмірі 1102,40 грн. (551,20 грн. + 551,20 грн.). Інші ж дві вимоги мають майновий характеру, а тому у відповідності до положень Закону України «Про судовий збір» розмір сплаченого судового збору за подання позову майнового характеру фізичною особою складає 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальних заробітних плат (6890,00 грн.)

Згідно з наданої до позовної заяви квитанції №0.0.640348713.1 від 24.10.2016 позивачем сплачено судовий збір на суму 551,20 грн. Але з огляду на викладене вище, сплаченого судового збору не достатньо.

Отже, позивач має сплатити на розрахунковий рахунок Управління Державної казначейської служби України у Харківському районі Харківської області (код за , банк отримувача ГУДКУ у Харківській області, МФО 851011, рахунок отримувача 0429, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір) за дві вимоги немайнового характеру у сумі 1102,40 грн. (551,20 грн. + 551,20 грн.) та за дві вимогу матеріального характеру - 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальних заробітних плат (6890,00 грн.), при цьому має бути враховано вже сплачений позивачем судовий збір згідно квитанції №0.0.640348713.1 від 24.10.2016 на суму 551,20 грн.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог викладених у ст.ст. 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви терміном на пять днів з дня отримання ухвали.

Таким чином, відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог викладених у ст.ст. 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви терміном на пять днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_3 про встановлення факт сумісного проживання на день відкриття спадщини, визнання заповіту недійсним та визнання права власності на спадщину за законом - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачу, що якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається заявникові.

Ухвала може бути оскаржена лише до розміру судових витрат в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя