Справа № 755/7690/15-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.

при секретарі - Томіленко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 08.06.2016 року позов Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено, стягнуто солідарно з ОСОБА_1, ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 12532,39 швейцарських франків та 116,37 грн. пені за несвоєчасне погашення заборгованості, вирішено питання про стягнення судового збору.

30.08.2016р. до суду звернувся відповідач ОСОБА_1 із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що відповідач отримав заочне рішення лише 18.08.2016р. Повістки про виклик до суду на 08.06.2016р. відповідач не отримував, крім того відповідачеві не було відомо про проведення інших засідань. Також зазначає, що банк безпідставно змінив умови договору, збільшивши процентну ставку, що суперечить вимогам діючого законодавства, що не було враховано судом при винесенні заочного рішення.

Учасники судового розгляду в судове засідання не з'явились, про час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, заяв чи клопотань до суду не подали.

Відповідно до ст. ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу не здійснюється.

Суд, вивчивши заяву про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, лише сукупність зазначених обставин є підставою для скасування заочного рішення в порядку ст. 232 ЦПК України.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Згідно довідкового листа до справи, копію заочного рішення відповідач отримав 17.08.2016р.

Як убачається з матеріалів справи, судові повістки про виклик в судові засідання, направлені на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_1 повернуті за закінченням терміну зберігання (а.с. 91, 112, 172, 180).

Разом з тим, відповідач ОСОБА_1 подавав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, судове засідання призначене на 10.06.2015р. (а.с.70), також зазначеним відповідачем отримані судові повістки про виклик в судові засідання, призначені на 10.06.2015 року та на 03.02.2016р. (а.с.79, 152).

Крім того, відповідачем ОСОБА_1 подавалась апеляційна скарга на ухвалу суду про відкриття провадження у справі (а.с.81-183), яка була розглянута судом апеляційної інстанції.

Наведене вище безумовно свідчить про обізнаність заявника як про перебування справи в суді, так і про конкретні дати судових засідань.

Отже, відповідач ОСОБА_1 належним чином був повідомлений про місце та час проведення судових засідань, крім того, відповідач не посилається на жодний доказ, що мав би істотне значення для правильного вирішення справи, і який не був врахований судом при ухваленні заочного рішення, тому відсутня сукупність визначених ст. 232 ЦПК України обставин для скасування заочного рішення.

Викладені в заяві відповідача ОСОБА_1 доводи щодо незгоди із судовим рішенням, у зв'язку з неврахуванням судом односторонньої зміни (на думку заявника) позивачем процентної ставки за договором, можуть бути викладені в апеляційній скарзі на судове рішення.

У зв'язку з цим, суд дійшов висновку про відсутність передбачених ч. 1 ст. 232 ЦПК України підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно ч. 4 ст. 231 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 210, 231, 232 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі через Дніпровського районного суду м. Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя