Справа № 755/9967/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" жовтня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Гончарука В.П.

з секретарем Красновою І. В,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської територіальної громади в особі Київської міської ради, треті особи: Комунальне підприємство "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстраії права власності на об'єкти нерухомого майна", Десята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві, Управління державної реєстрації Головного територіального управліня юстиції у м. Києві, Гаражно-будівнльний кооператив "Динамо" про визнання права власності на нерухоме майно набуте в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської територіальної громади в особі Київської міської ради, треті особи: Комунальне підприємство "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстраії права власності на об'єкти нерухомого майна", Десята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві, Управління державної реєстрації Головного територіального управліня юстиції у м. Києві, Гаражно-будівнльний кооператив "Динамо" про визнання права власності на нерухоме майно набуте в порядку спадкування за законом, в якому просять суд: визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3 на гаражний бокс АДРЕСА_1.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер чоловік позивача ОСОБА_3. Після його смерті відкрилась спадщина на гаражний бокс АДРЕСА_1. Позивачка є спадкоємцем за законом. В подальшому позивач звернулася до Десятої Київської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини, однак її було відмовлено, у зв'язку з тим, що ОСОБА_3 не зареєстрував право власності на спірний гаражний бокс.

Позивач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила, надала заяву про розгляду справи без її участі, позов просила задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача в судове засідання не з"явився. Причини неявки суду не повідомив, надав заяву про розгляд справи без його участі, позов просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Київської міської територіальної громади в особі Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду не повідомив.

Представник третьої особи Комунальне підприємство "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстраії права власності на об'єкти нерухомого майна" в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду не повідомив.

Представник третьої особи Десятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з"явився, через канцелярію суду надав свої пояснення в яких просив проводити розгляд справи без його участі та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства.

Представник третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві, Управління державної реєстрації Головного територіального управліня юстиції у м. Києві в судове засідання не з"явився, через канцелярію суду надав свої пояснення в яких просив проводити розгляд справи без його участі та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства.

Представник третьої особи Гаражно-будівнльного кооперативу "Динамо" в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду не повідомив.

У відповідності до ч.2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Якщо протягом однієї доби померли особи, які могли б спадкувати одна після одної, спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з них. Якщо кілька осіб, які могли б спадкувати одна після одної, померли під час спільної для них небезпеки (стихійного лиха, аварії, катастрофи тощо), припускається, що вони померли одночасно. У цьому випадку спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з цих осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, 03 лютого 1968 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Управління держаної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, актовий запис № 782.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис № 1905.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Як встановлено судом, після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на гаражний бокс АДРЕСА_1.

Згідно довідки № 1 від 11.02.1999 року Гаржно - будівельного кооперативу «Динамо», ОСОБА_3 є членом даного кооперативу та вніс пайовий внесок за спірний гараж, що становив 4 500,00 крб. (а.с.21)

Відповідно до Свідоцтва про право власності від 09.06.1999 року виданого на підставі Розпорядження Органу по оформленню права власності на об'єкти нерухомого майна і житла від 16.04.1999 року, гаражний бокс АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_3.(а.с. 9)

Відповідно до ст.ст. 1261, 1266 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

За вимог ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Позивач звернулася до Десятої Київської державної нотаріальної контори про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на гаражний бокс АДРЕСА_1, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3.

Постановою Державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 від 24 травня 2016 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на гаражний бокс АДРЕСА_1, оскільки право власності на вказаний гаражний бокс не було зареєстроване за спадкодавцем.

Разом з тим, ОСОБА_5, який є рідним сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 відмовився від належної йому спадщини на користь своєї матері ОСОБА_1, що підтверджується заявою ОСОБА_5 посвідченої Держаним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Гаєвською О.О.

Таким чином, в судовому засіданні було встановлено, що єдиними спадкоємицями після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 є його дружина - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка прийняла спадщину після смерті свого чоловіка.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п.п. 4.14, 4.15, 4.18. п. 4 Глави 10 порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року № 282/20595, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов'язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Частиною першою статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно статті 60 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього кодексу.

Відповідно до вимог п. 5 ст..19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" підставою для державної реєстрації прав та їх обтяжень є рішення суду що набрало законної сили.

Виходячи з положень статті 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, який засвідчує його право власності.

Зважаючи на викладене, а також на те, що підстав для усунення спадкоємців від спадкування, передбачених ст. 1224 ЦК України не встановлено, суд приходить до висновку про доведену обґрунтованість позову та вбачає його таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись керуючись ст.ст. 12, 13, 15, 1216, 1217, 1220, 1258, 1259, 1262, 1268-1270, 1296-1298 Цивільного кодексу України, Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року № 282/20595, п.п.8,23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", ст. ст. 10, 57, 60, 197, 208, 209, 212-215, 218,294 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської територіальної громади в особі Київської міської ради, треті особи: Комунальне підприємство "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстраії права власності на об'єкти нерухомого майна", Десята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві, Управління державної реєстрації Головного територіального управліня юстиції у м. Києві, Гаражно-будівнльний кооператив "Динамо" про визнання права власності на нерухоме майно набуте в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, в порядку спадкування за законом право власності на гаражний бокс АДРЕСА_1, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. У разі якщо судове рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: