Справа № 746/107/16-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

19.04.2016 року

Срібнянський районний суд Чернігівської області в складі :

головуючого судді Цигури Н.А.

при секретарі Вересаю Д.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Срібне справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 селищної ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

15 липня 2010 року померла мати позивача - ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ЕЛ № 145280 від 15 липня 2010 року. Після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй майно, в тому числі земельну ділянку, яка розташована на території ОСОБА_2 селищної ради. Оскільки ОСОБА_5 не був складений заповіт, спадкування здійснюється за законом. Позивач, як рідна дочка, являється спадкоємцем першої черги за законом. Окрім неї, спадкоємцями першої черги за законом є рідний брат позивача ОСОБА_4 та сестра- Лазоренко ОСОБА_6. Позивач мала намір прийняти спадщину, яка відкрилася після смерті матері, однак в установлений законом шестимісячний строк не змогла звернутися до державної нотаріальної контори з заявою про її прийняття. Причиною стало те, що були відсутні кошти для оформлення спадщини,

оскільки у вказаний період вона була безробітною, перебувала на обліку у фонді зайнятості, отримувала допомогу в мінімальному розмірі, якої ледве вистачало на проживання. Окрім того, в ОСОБА_2 державній нотаріальній конторі їй повідомили, що поскільки її рідний брат ОСОБА_4 перебуває в місцях позбавлення волі, одноособово оформити спадщину вона не може. Зазначену причину пропуску для подання заяви про прийняття спадщини, вважає поважною.

Просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини , яка відкрилася після смерті матері - ОСОБА_5, яка померла 15 липня 2010 року.

У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги, просила позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві та пояснила, що після сметрі матері ОСОБА_5 не знала про навність спадкового майна, а саме- земельного паю. В ОСОБА_2 нотаріальну контору з приводу оформлення спадщини не зверталась взагалі, а звернулась з вказаного питання до Прилуцької міської державної нотаріальної контори лише в 2015 році. Також причиною пропуску строку для прийняття спадщини була відсутність коштів.

Відповідач ОСОБА_4 у судовому засіданні позовні вимоги визнав, не заперечував проти поновлення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5

Відповідач ОСОБА_3 у суді спочатку просила поділити спадщину на трьох, проте свою позицію змінила та заперечила проти задоволення позову, пояснивши, що коли вона оформляла спадщину, ОСОБА_1 повідомила, що спадщину оформляти не буде, так як їй це не потрібно.

Представник відповідача ОСОБА_2 селищної ради до суду не з»явилася, надіслала заяву про розгляд справи без її участі, в якій зазначає, що розгляд даної справи довіряє суду.

Суд, заслухавши сторони, враховуючи думку представника ОСОБА_2 селищної ради, викладену у заяві до суду, приходить до висновку, що заявлений позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Як встановлено в суді, ОСОБА_5 , відповідно до державного акта на право приватної власності на землю серії II-ЧН № 036860, була власником земельної ділянки площею 2,47 га, розташованої на території ОСОБА_2 селищної ради Срібнянського району Чернігівської області.

ОСОБА_5 померла 15 липня 2010 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ЕЛ № 145280 від 15 липня 2010 року.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

До першої черги спадкоємців ОСОБА_5 входять її діти: ОСОБА_4, ОСОБА_3 та ОСОБА_1.

Статтями 1268-1270 ЦК України передбачено умови та строки прийняття спадщини.

ОСОБА_4 прийняв спадщину після померлої ОСОБА_5, так як постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

ОСОБА_3 прийняла спадщину після померлої ОСОБА_5 шляхом подачі заяви про прийняття спадщини до Прилуцької міської державної нотаріальної контори.

ОСОБА_1 у встановленийи ст. 1270 ЦК України строк спадщину після померлої ОСОБА_5 не прийняла.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

У спорі, який розглядається судом, письмова згода спадкоємців ОСОБА_4, ОСОБА_3, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини-Самотугою Н.П., заяви про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини не отримана , тому спір вирішується судом.

Частиною 3 ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В суді було встановлено, що позивач ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5, проте зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини: відсутність коштів для оформлення спадщини, усне повідомлення в ОСОБА_2 держаній нотаріальній конторі про неможливість оформлення спадщини до звільнення брата-Донця М.П. з місць позбавлення волі , необізнаність з наявністю спадкового майна, не є такими, що повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд вважає наведені причини надуманими, що свідчать про байдужість позивача щодо прийняття спадщини, оскільки не підтверджені будь-якими діями, які б свідчили про її наміри прийняти спадщину .

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що до ОСОБА_2 державної нотаріальної контори не зверталась взагалі. Таким чином, викладена у позовній заяві підстава для задоволення позову, не відповідає дійсності та споростована поясненнями позивача ОСОБА_1

Крім того, позивач ОСОБА_1 помилково ототожнює поняття прийняття спадщини та оформлення права на спадщину. Здійснення права на спадкування визначено главою 87 ЦК України. Зокрема, нормами вказної глави визначено умови та строки прийняття спадщини, а також наслідки їх порушення. Оформлення права на спадщину, яка уже прийнята, визначено главою 89 ЦК України. Так, ст. 1297 ЦК України визначено обов"язок спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте законодавчими нормами не передбачено строків оформлення спадщини після її прийняття та наслідків неоформлення спадщини. Таким чином, посилання позивача ОСОБА_1 на відсутність коштів для оформлення спадщини, як підставу для задоволення позову, є помилковим, оскілька спадщина нею не прийнята і предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а не оформлення уже прийнятої спадщини.

При розгляді вказаного спору суд враховує роз»яснення Вищого Спеціалізованого суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», викладені у листі від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, відповідно до яких «Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови».

Отже, враховуючи наведене, суд вважає, що в задоволенні позовної вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 слід відмовити, як пропущеному без поважних причин.

Керуючись ст.ст. 213, 214, 215 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

У задовленні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 селищної ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері- Донець ОСОБА_7, яка померла 15 липня 2010 року, відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи , які брали участь у справі , але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення .

Суддя