НОВОМОСКОВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 183/4467/16
№ 2/183/2449/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2016 року м.Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Парфьонова Д.О., секретаря судового засідання Соловйової Т.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Спаської сільської ради, третя особа - Шоста Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Спаської сільської ради, третя особа - Шоста Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтував тим, що 08 липня 2016 року звернувся до Шостої Дніпропетровської державної нотаріальної контори щодо видачі на його ім'я свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частку земельної ділянки площею 5,4500 га, що знаходиться на території земель Спаської сільської ради (кадастровий номер земельної ділянкиНОМЕР_2) та на 1/3 частку права на грошові кошти з відсотками, компенсаціями та індексаціями в ПАТ КБ «ПриватБанк» згідно депозитного договору SAMDN3656 від 25 червня 2012 року, рахунок НОМЕР_3 та згідно депозитного договору SAMDN3655 від 23 червня 2012 року, рахунок НОМЕР_4, що залишились після смерті діда, ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, так як його батько ОСОБА_5, який був сином спадкодавця, помер ІНФОРМАЦІЯ_3, до відкриття спадщини. Після смерті ОСОБА_4, заведено спадкову справу № 437/2016. Вказана вище земельна ділянка належала ОСОБА_5, померлому ІНФОРМАЦІЯ_3, спадкоємцем якого були: в 1/6 частці був його батько ОСОБА_4, який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав та в 1/6 частці його мати ОСОБА_6, яка також спадщину прийняла, але померла ІНФОРМАЦІЯ_4, не оформивши своїх спадкових прав, після якої спадкоємцем був її чоловік ОСОБА_4, який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав. Вказані вище грошові кошти в ПАТ КБ «ПриватБанк» належали ОСОБА_5, померлому ІНФОРМАЦІЯ_3, спадкоємцем якого були: в 1/6 частці був його батько ОСОБА_4 який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав та в1/6 частці його мати ОСОБА_6, яка також спадщину прийняла, але померла ІНФОРМАЦІЯ_4, не оформивши своїх спадкових прав, після якої спадкоємцем був її чоловік ОСОБА_4, який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав. ОСОБА_5, померлий ІНФОРМАЦІЯ_3, був єдиним сином у діда позивача ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та баби, ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4. У його батька, ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 є троє дітей: позивач, ОСОБА_2, ОСОБА_3. Жоден зі спадкоємців у порядку ст.1266 ЦК України, окрім позивача не виявив бажання прийняти зазначену вище спадщину за законом після смерті діда ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1. Після смерті батька, ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3, позивач та його брат з сестрою відмовилися від своїх часток у спадщині на користь матері, ОСОБА_7, яка почала оформляти її у встановлений Законом термін та порядок. Оформлення спадщини потребувало багато часу та коштів і свідоцтво про право на спадщину за законом мати отримала лише 16 березня 2016 року. Під час оформлення свідоцтва про право власності за законом, а саме при отриманні довідки з місця прописки покійного батька, ОСОБА_5 мати позивача дізналася, що дід, ОСОБА_4 помер і заповідав ОСОБА_2 належну йому квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1, а частина вказаної вище земельної ділянки та вкладу в банку в заповіті не зазначена. Тобто лише 25 лютого 2016 року, при отриманні довідки з місця проживання покійного батька позивач дізнався про смерть діда, ОСОБА_4. На той момент вони з ним проживали далеко один від одного та мало спілкувалися після смерті батька. Державним нотаріусом Шостої дніпропетровської нотаріальної контори Черненко І.М. позивачеві відмовлено у вчиненні нотаріальних дій про що видано відповідну Постанову. Підставою відмови являється пропущення визначеного Законом строку.

Позивач та його представник в судове засідання не з'явились, наддавши суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Просили позов задовольнити.

Від відповідачів кожного окремо надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги визнали, просили справу розглянути у їхню відсутність, надали письмові пояснення, що підтверджують обставини викладені у позовній заяві.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, надав належним чином засвідчену копію спадкової справи, просив розглянути справу за його відсутності.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 /а.с.9/ - дід позивача /а.с.10,11,20/.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 /а.с.10/ - батько позивача /а.с.20/.

ОСОБА_1 є спадкоємцем на спадщину за законом на 1/3 частку земельної ділянки площею 5,4500 га, що знаходиться на території земель Спаської сільської ради (кадастровий номер земельної ділянкиНОМЕР_2) та на 1/3 частку права на грошові кошти з відсотками, компенсаціями та індексаціями в ПАТ КБ «ПриватБанк» згідно депозитного договору SAMDN3656 від 25 червня 2012 року, рахунок НОМЕР_3 та згідно депозитного договору SAMDN3655 від 23 червня 2012 року, рахунок НОМЕР_4, що залишились після смерті діда, ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, так як його батько ОСОБА_5, який був сином спадкодавця, помер ІНФОРМАЦІЯ_3, до відкриття спадщини.

Постановою Державного нотаріуса Шостої Дніпропетровської нотаріальної контори від 08 липня 2016 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск строку, встановленого ст.1272 ЦК України /а.с.4/.

Стаття 3 Конституції України визначає, що людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

У відповідності до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 /а.с.18-19/.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

За диспозицією вказаної норми закону у разі встановлення поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини, суд визначає додатковий строк спадкоємцю, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Матеріали справи підтверджують поважність причин пропуску позивачем строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини - проживання в іншій місцевості, позбавлення можливості спілкуватися з дідом та відсутність інформації про смерть спадкодавця. Позивач дізнався про смерть спадкодавця під час оформлення матір'ю спадщини після смерті батька. Вказана підстава на думку суду перешкоджала позивачу звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, припадає на 6-ти місячний строк від дня відкриття спадщини, пов'язана з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Внаслідок викладеного суд вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини після смерті його діда з поважних причин і є підстави для застосування ч.3 ст. 1272 ЦК України до спірних правовідносин із задоволенням позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини терміном два місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Керуючись ст.ст.10, 11, 57, 60, 88, 207, 209, 212-215 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Спаської сільської ради, третя особа - Шоста Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, терміном два місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Д.О. Парфьонов