Справа № 331/6758/16-ц
Провадження № 2/331/1634/2016
УХВАЛА

26 жовтня 2016 року суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Жукова О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного підприємства «ФІНСЕКТОР», Приватного підприємства «СУЧАСНЕ СПІВРОБІТНИЦТВО», Приватного підприємства «ЕНЕРГЕТИЧНА СТРАТЕГІЯ», Товариства з обмеженою відповідальністю «БОНДС» про захист прав споживачів, визнання правочинів недійсними,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом до Приватного підприємства «ФІНСЕКТОР», Приватного підприємства «СУЧАСНЕ СПІВРОБІТНИЦТВО», Приватного підприємства «ЕНЕРГЕТИЧНА СТРАТЕГІЯ», Товариства з обмеженою відповідальністю «БОНДС» в якому просила: визнати недійсними договори № 111905 від 23.04.2015 р., № 111909 від 24.04.2015 р., № 111901 від 28.04.2015 р., № 222674 від 30.04.2015 р., укладені між ОСОБА_1 та Приватним підприємством "ФІНСЕКТОР" ();стягнути з Приватного підприємства "ФІНСЕКТОР" (, м.Київ, вул. Лятошинського, буд. 14-А) на користь ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1, 69063, м. Запоріжжя, вул. Леппіка (Дніпровська)АДРЕСА_1) грошові кошти в сумі 16 000 (шістнадцять тисяч) грн.;визнати недійсним договір № 003753 від 07.05.2015 р., укладений між ОСОБА_1 та Приватним підприємством "СУЧАСНЕ СПІВРОБІТНИЦТВО" ();стягнути з Приватного підприємства "СУЧАСНЕ СПІВРОБІТНИЦТВО" (, 04080, м.Київ, вул. Костянтинівська, буд. 73) на користь ОСОБА_1

Василівни (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1, 69063, м. Запоріжжя, вул. Леппіка (Дніпровська), буд. №

4а кв.57) грошові кошти в сумі 5 000 (п'ять тисяч) грн.;визнати недійсними договори № 003753 від 13.05.2015 р., № 003753 від 23.06.2015 р., укладені між ОСОБА_1 та Приватним підприємством "ЕНЕРГЕТИЧНА СТРАТЕГІЯ" ();стягнути з Приватного підприємства "ЕНЕРГЕТИЧНА СТРАТЕГІЯ" (, 03127, м.Київ, вул. Сечінова, буд. 7) на користь ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1, 69063, м. Запоріжжя, вул. Леппіка (Дніпровська)АДРЕСА_1) грошові кошти в сумі 10 000 (десять тисяч) грн.;визнати недійсними договори № 001101 від 30.10.2015 р., № 111567 від 30.10.2015 р., № 001101 від 11.11.2015 р., № 001101 від 19.11.2015 р., договір № 001101 від 24.11.2015 р., укладені між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю "БОНДС" ();стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "БОНДС" (, 03057, м.Київ, вул. Ежена Потьє, буд. 10-А) на користь ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1, 69063, м. Запоріжжя, вул. Леппіка (Дніпровська)АДРЕСА_1) грошові кошти в сумі 13 500 (тринадцять тисяч п'ятсот) грн..

Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 17 жовтня 2016 року вказану позовну заяву було залишено без руху , та позивачу було надано час усунути недоліки, а саме доплатити судовий збір в сумі 6540,60 гривень.

На виконання ухвали суду позивачка 25.10.2016 року надала клопотання про звільнення її від доплати судового збору . Вказане клопотання обґрунтувала тим, що вона є особою, що звільнена від сплати судового збору в розумінні Закону України «Про захист прав споживачів», крім того, помер її чоловік, вона є безробітною , через дії відповідачів наявна загроза втрати нею коштів.

Дослідивши матеріалу позову, суддя приходить до висновку, що він підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права. Практика, у тому числі у справах проти інших держав, має застосовуватись органами державної влади, зокрема судами. Згідно з рекомендацією Комітету міністрів Ради Європи від 14.05.81 №R (81)7 щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, та сталої практики ЄСПЛ вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, а попереджає подання необгрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Також ЄСПЛ виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що може бути сплачений заявником. Адже невиправдано великий розмір, який не враховує фінансового становища заявників, а обчислюється на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Така позиція була викладена у справі «ОСОБА_2 і ОСОБА_2 проти Румунії».

При розгляді справ ЄСПЛ установлює, чи був дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи та правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді. Для того щоб гарантувати такий справедливий баланс та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від сплати судового збору тих заявників, які можуть довести своє погане фінансове становище.

Отже, на переконання ЄСПЛ, при визначенні розміру судового збору слід обовязково враховувати питання фінансових можливостей заявника, а також обставини конкретної справи та стадію провадження.

Національне законодавство, зокрема ст.82 ЦПК , передбачає, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким документом є закон про судовий збір, яким визначено, що підставою для відстрочки або розстрочки сплати судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення рішення у справі, а також зменшення розміру судового збору або ж звільнення від його сплати є майновий стан сторони. Отже, як убачається з практики ЄСПЛ, підставою для відповідного рішення суду може бути «фінансовий стан». А за національним законом, «майновий стан» особи.

Таким чином, основою визначення фінансового стану сторони, на думку ЄСПЛ, є наявність чи відсутність у сторони «вільних» коштів, які необхідно сплатити. Поняття ж «майновий стан» набагато ширше. Майном уважається окрема річ, сукупність речей, у тому числі гроші, а також майнові права та обовязки.

У звязку із цим слід згадати справу «ФК «Мретебі» проти Грузії», де ЄСПЛ, розглядаючи питання законності відмови Верховного суду Грузії від звільнення від сплати судового збору заявника, відзначив, що ВС цієї країни неналежним чином дослідив аргументи заявника і не вказав, чи достатньо наданих йому доказів на підтвердження фінансової неможливості сплатити судовий збір та не витребував доказів, яких, на його думку, не вистачало. Суд просто зазначив, що ніяких підстав для звільнення від сплати судового збору не існувало.

За таких обставин ЄСПЛ назвав відмову ВС Грузії звільнити заявника від сплати судового збору без відповідного обгрунтування «безпідставним» обмеженням права останнього на доступ до правосуддя та зазначив, що, на його переконання, така відмова була зумовлена виключно бажанням суду поповнити державний бюджет.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що позивач , з метою обгрунтованого вирішення клопотання про зменшення сплати судового збору , має подати до суду відомості з органів Державної податкової інспекції щодо нарахованого доходу, з банківської установи про відсутність коштів на рахунках, дані про своє майно з державних реєстрів , а також будь-які інші докази на підтвердження незадовільного майнового стану.

Тобто, з метою вирішення клопотання щодо зменшення сплати судового збору , позовну заяву на підставі ст. 121 ЦПК України слід залишити без руху, як таку що подана без додержання вимог ч.5 , п. 6 ч.2 ст. 119 ЦПК України та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 121 , 119 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного підприємства «ФІНСЕКТОР», Приватного підприємства «СУЧАСНЕ СПІВРОБІТНИЦТВО», Приватного підприємства «ЕНЕРГЕТИЧНА СТРАТЕГІЯ», Товариства з обмеженою відповідальністю «БОНДС» про захист прав споживачів, визнання правочинів недійсними залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків не більше 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити , що у разі невиконання ухвали суду, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

26.10.2016