Справа № 754/6487/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

17 травня 2016 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Грегуль О.В.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання квартири об'єктом права спільної сумісної власності, виділ частки із спільної сумісної власності, визнання права власності на частину квартири,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувшись до суду з вищевказаним позовом, посилається на порушення свого права власності на частину квартири.

До позову позивач додав квитанцію про сплату ним судового збору в сумі: 600 грн. та «заяву про відстрочення судових витрат», в якій позивач просить відстрочити сплату судового збору.

Вважаю, що позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

У порушення ч. 1 ст. 82 ЦПК України, в «заяві про відстрочення судових витрат», не викладено обставин і не зазначено конкретних правових доказів щодо повного майнового стану позивача, які б у свою чергу, давали правові підстави для сплати судового збору в повному обсязі.

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, 1. Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі. За подання нерезидентами позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір може сплачуватися нерезидентами в іноземній валюті з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати. За подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати. 2. У разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи. У разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред'явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання щодо повернення суми судового збору вирішується відповідно до статті 7 цього Закону. 3. За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. За подання позовної заяви про розірвання шлюбу з одночасним поділом майна судовий збір справляється за розірвання шлюбу і за поділ майна. 4. За повторно подані позови, що раніше були залишені без розгляду, судовий збір сплачується на загальних підставах. 5. За подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах. У разі вибуття із справи позивача судовий збір сплачується його правонаступником, якщо збір не був сплачений. У разі роз'єднання судом позовних вимог судовий збір, сплачений за подання позову, не повертається і перерахунок не здійснюється. Після роз'єднання судом позовних вимог судовий збір повторно не сплачується. 6. У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру. Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі: подання позову одним позивачем до кількох відповідачів; об'єднання суддею в одне провадження кількох однорідних позовних вимог. 7. Розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.

На момент подання позову, ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, передбачена мінімальна ставка судового збору, як за позовну вимогу майнового характеру, так і за позовну вимогу немайнового характеру, і ставка кожної окремо позовної вимоги, становить: 551 грн. 20 коп.. Ставка судового збору за позовну вимогу майнового характеру на час подання даного позову, становить 1 відсоток ціни позову, яка визначається від дійсної вартості спірного майна на час подання позову та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (на час подання даного позову, це становить: 6890 грн.).

У позові заявляється декілька позовних вимог немайнового характеру та позовна вимога майнового характеру, що в свою чергу свідчить про те, що в порушення ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позову не додано оригінал документа, що підтверджує повну сплату судового збору.

У порушення п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява не взагалі не містить ціну позову щодо вимоги майнового характеру.

Також у порушення п. 3, п. 5 і п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, зі змісту п. 3 прохальної частини позовних вимог не вбачається і в позові не викладено обставин та не зазначено доказів того, що конкретно має на увазі позивач заявляючи вимогу (дослівно як вказано в позові): «Виділити 1/2 частки із спільної сумісної власності - спадкового майна, що відкрилося після смерті спадкодавця, набутого позивачем та спадкодавцем за життя під час їх спільного проживання однією сім'єю у незареєстрованому шлюбі у вигляді 1/2 частки квартири».

За таких обставин, позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання квартири об'єктом права спільної сумісної власності, виділ частки із спільної сумісної власності, визнання права власності на частину квартири, залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: