ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3264/16-ц
провадження № 2/753/3240/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"21" квітня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Заболотній Л.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ПрАТ „Українська акціонерна страхова компанія „АСКА", 3-тя особа: КП „Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" про стягнення страхового відшкодування та моральної шкоди,
03.04.2015 року до суду звернулась ОСОБА_2 з позовом до ПрАТ „Українська акціонерна страхова компанія „АСКА", 3-тя особа: КП „Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" про стягнення страхового відшкодування та моральної шкоди, просила стягнути з відповідача на її користь страхове відшкодування в розмірі 36 589 грн. та 5 000 грн. моральної шкоди, мотивуючи позовні вимоги тим, що 26.03.2014 року між нею та відповідачем укладено договір СТД №СTD/00300103 комплексного страхування майна і відповідальності громадян за умовами програми, відповідно до якого позивач застрахувала свою квартиру, внутрішнє оздоблення та домашнє майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1. 16.05.2014 та 17.05.2014 року внаслідок сильної зливи сталося залиття вказаної квартири, що згідно з укладеним договором є страховим випадком. Відповідно до звіту з оцінки вартості завданого збитку матеріальна шкода становить 36 589 грн. ОСОБА_2 звернулась до відповідача з вимогою сплатити страхове відшкодування, але їй було відмовлено на підставі того, що вказана подія не є страховим випадком.
Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, проте надав письмові заперечення, в яких просив відмовити у задоволенні позову, оскільки залиття відбулося не з причини безпосередньо стихійного лиха, на випадок якого було укладено описаний договір, а внаслідок виходу з ладу комунікацій даху (зливостічної труби), тобто через недбале обслуговування житлового будинку відповідною житлово-експлуатаційною організацією. Крім того, вказаним договором передбачена франшиза, яка становить 3 000 грн., і не відшкодовується страховиком (а.с.114-119).
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином (а.с.133, 137).
Враховуючи викладене, суд вважає за можливе провести заочний порядок розгляду справи.
Заслухавши думку позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих доказів по справі встановив наступні факти та правовідносини.
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 27.03.2014 року серії ВТТ №096153 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.98-99).
26.03.2014 року між ОСОБА_2 та ПрАТ «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» було укладено договір СТД №СTD/00300103 комплексного страхування майна і відповідальності громадян за умовами програми, відповідно до якого позивач застрахувала свою квартиру, внутрішнє оздоблення та домашнє майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.37-43).
Згідно ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
16.05.2014 року та 17.05.2014 року внаслідок сильної зливи сталося залиття вказаної квартири. Факт залиття внаслідок сильної зливи підтверджується також Актом ЖЕД - 201 від 19.05.2014 року (а.с.44), яким визначено, що внаслідок великої зливи на горищі сталося розкручення зливостічної труби, в результаті чого було пошкоджено: коридор (9,8 м2) - на стелі пофарбовано водоемульсійною фарбою, сліди залиття 5 м2, на стінах декоративна штукатурка, сліди залиття 18 м2; кімната (18 м2) - на стелі пофарбовано водоемульсійною фарбою, сліди залиття 4 м2, в подовж стелі тріщина зі слідами залиття 2 м2, на стінах декоративна штукатурка, сліди залиття 15 м2; підлога - зволожений ламінат; кімната (12 м2) - на стелі пофарбовано водоемульсійною фарбою, сліди залиття 4 м2, на стінах декоративна штукатурка, залиття з частковим відшаруванням 8 м2; підлога - деформований ламінат 12 м2, затікання на балкон; пошкодження дверної конструкції з ДВП; кімната (11,8 м2) - на стелі пофарбовано водоемульсійною фарбою, сліди залиття 4 м2, на стінах декоративна штукатурка, сліди залиття 5 м2; підлога - деформовано ламінат по всій площі; кухня (8,2 м2) - на стелі пофарбовано водоемульсійною фарбою, сліди залиття 2 м2, на стінах декоративна штукатурка, сліди залиття 13 м2.
Відповідно до довідки, наданої ЖЕД - 201, №106 від 08.06.2015 року до залиття, яке сталося 16.05 та 17.05.2014 року, покрівля 3 під`їзду буд. АДРЕСА_1 знаходилась у задовільному стані, скарг від мешканців зазначеного під`їзду на затікання з покрівлі не надходило. Залиття кв. АДРЕСА_1 сталося внаслідок значних опадів 16 та 17 травня 2014 року, що призвело до роз`єднання зливосточної труби та відшарування примикання покрівлі до парапету (а.с.100).
Відповідно до п. 12 договору страховий ризик - це певна подія, на випадок якої здійснюється страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості.
Згідно п.п. 12.1.3 договору страховими ризиками за секцією «Майно», в тому числі, є група ризиків «Стихійні лиха», що включають в себе пошкодження або знищення застрахованого майна в результаті бурі, вихору, урагану, смерчу, сильного вітру, шквалу, граду, сильного снігопаду, обмерзання льодом, сильної зливи, сильного дощу, землетрусу, виверження вулкана, підземного вогню, гірського обвалу, каменепаду.
Відповідач у своїх запереченнях вказує, що залиття відбулося з причини неналежного утримання будинку відповідною ЖЕО, а саме через роз`єднання зливосточної труби, що не знайшло свого підтвердження у судовому засіданні, однак описані вище докази вказують, що роз`єднання відбулося через значні опади (сильний дощ), що відповідно до п.п. 12.1.3 договору є страховим ризиком.
Крім того, відповідач вказує, що згідно п.п. 4.2 п. 4 Секції 2 правил добровільного страхування майна страховик не відшкодовує збитки від пошкодження застрахованого майна водою, якщо воно не викликано безпосередньо одним із стихійних лих, на випадок яких укладений договір страхування, наприклад, збитки внаслідок пошкодження майна талою, дощовою, водопровідною водою через протікання покрівлі, проте п. 18.5 договору зазначено, що у випадку розбіжностей умов договору з правилами страхування, пріоритетне значення має цей договір.
Також відповідач наголошує, що відповідно до пп. 1.3 п. 1 Секції 2 Правил добровільного страхування майна (іншого, ніж залізничний транспорт, наземний транспорт, повітряний транспорт, водний транспорт, вантажі та багаж (вантажобагаж)) № 2301.4 «Сильною зливою» відповідно до цих Правил вважається інтенсивне випадання опадів (дощу) у кількості більше 30 мм за період до однієї години. Відповідно до пп. 1.4 п. 1 Секції 2 Правил добровільного страхування майна (іншого, ніж залізничний транспорт, наземний транспорт, повітряний транспорт, водний транспорт, вантажі та багаж (вантажобагаж)) № 2301.4 «Сильним дощем» відповідно до цих Правил вважається інтенсивне випадання опадів (дощу) у кількості більше 50 мм за період менше 12 годин. Згідно пп. 4.2 п. 4 Секції 2 Правил добровільного страхування майна (іншого, ніж залізничний транспорт, наземний транспорт, повітряний транспорт, водний транспорт, вантажі та багаж (вантажобагаж)) № 2301.4 страховик не відшкодовує збитки від пошкодження застрахованого майна водою, якщо воно не викликано безпосередньо одним із стихійних лих, на випадок яких укладений договір страхування, з числа зазначених у п. 1 цієї Секції; наприклад, збитки внаслідок пошкодження майна талою. дощовою, водопровідною водою через протікання покрівлі; водою, що виникла у результаті зміни конфігурації земної поверхні або розриву водопровідних груб тощо.
Однак суд критично ставить до наведених відповідачем доводів, оскільки за оперативними даними метеорологічних станцій Києва кількість опадів 16.05.2014 року становила 23-45мм. За даними метеорологічного радіолокатора найбільш інтенсивні зливи спостерігалися в період з 23 год. 20 хв. 15.05.2014 року до 00 год. 47 хв. 16.05.2014 року інтенсивність опадів досягла 30-60 мм за 1 год., в окремих районах помірний град та посилення вітру до 24 м/с. за оперативними даними метеорологічної станції Київ 17.05.2014 року з 20 год. 55 хв. до 23 год. 20 хв. гроза, о 22 год. 47 хв. почався зливовий дощ, кількість опадів 30 мм за 1 год. за даними метеорологічного радіолокатора з 21 год. 27 хв. до 22 год. 17 хв. відмічалася гроза, зливовий дощ (інтенсивність опадів досягала 30-35 мм за 1 год.), в окремих районах посилення вітру до 28 м/с. згідно з нормативними документами, прийнятими в Гідрометеослужбі України, гроза, град діаметром 6-19 мм, дощ з кількістю опадів 15-49 мм за 12 год. і менше, пориви вітру або шквал швидкістю 15-24 м/с вважаються небезпечними явищами; сильна злива (30 мм опадів і більше за 1 год. і менше) та крупний град (діаметром 20 мм і більше), пориви вітру або шквал швидкістю 25 м/с і більше відносяться до категорії стихійного явища погоди, яке може наносити значних збитків. Вказані відомості містяться у довідці Українського гідрометеорологічного центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій №01-20/676 від 03.06.2015 року (а.с.101). Таким чином, з урахуванням розміру випавших опадів у вказаний період, суд приходить до висновку, що в період залиття квартири позивача сталась сильна злива і сильний дощ, що відповідає параметрам описаних вище правил добровільного страхування майна.
23.05.2014 року відповідно до замовлення ПрАТ «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» було проведено оцінку вартості матеріального збитку страхувальнику через пошкодження майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Вартість матеріального збитку, завданого страхувальнику, становить 36 589 грн. (а.с.5-34). Під час проведення оцінки та огляду пошкодженого майна оцінювачем було складено дефектний акт, згідно якого встановлено, що в результаті затоплення водою з верхнього поверху пошкодженні приміщення квартири (а.с.17).
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_2 звернулась до відповідача з вимогою сплатити їй страхове відшкодування, але листами від 19.08.2014 року та від 03.09.2014 року їй було відмовлено (а.с.45-46).
Згідно ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
У відповідності до ст.610 ЦК України порушення зобов'язання є його невиконання або виконанням з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). А ст.611 ЦК України зазначає, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: ... 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно договору СTD/00300103 від 26.03.2014 року пп.7.1 передбачена франшиза, яка становить 1,5% від страхової суми, а саме 3 000 грн.
Відповідно до ч. 18 ст. 9 Закону України «Про страхування» франшиза - частина збитків, що не відшкодовується страховиком згідно з договором страхування.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що залиття квартири АДРЕСА_1, є страховим випадком і на підставі невиконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором страхування, позовні вимоги про стягнення з останнього страхового відшкодування за винятком розміру франшизи у сумі 33 589 грн. підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини, а відповідно ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода може полягати у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із пошкодженням її майна.
Позовна вимога ОСОБА_2 про стягнення з відповідача на її користь моральної шкоди, яку вона оцінює у 5 000 грн., не може бути задоволеною, оскільки моральна шкода може бути відшкодована лише особою, яка її завдала, а відповідно до довідки №48/206 від 04.03.2015 року, виданої старшим психологом ВКЗ Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві старшим лейтенантом міліції Луцько Т.В., у ОСОБА_2 виявлено нестійкий морально-психологічний стан, внутрішнє переживання та страждання у зв`язку із залиттям квартири (а.с.4), а не у зв`язку із відмовою відповідача виконувати свої обов`язки, передбачені договором страхування.
За приписами ст. 88 ЦПК, оскільки позовні вимоги задоволено частково, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 335,89 грн. судового збору, а у стягненні 273,60 грн. судового збору - відмовити.
Керуючись ст.10; 11; 60; 79; 88; ч.3 209; 213-215, 224-225 ЦПК України, на підставі ст.23; 526; 610; 611; 979; 979; 1054 ЦК України, суд
Позов задовольнити частково.
Стягнути з ПрАТ „Українська акціонерна страхова компанія „АСКА" на користь ОСОБА_2 33 589 грн. в рахунок стягнення страхового відшкодування, 335 грн. 89 коп. судового збору, а всього 33 924 грн. 89 коп.
В задоволенні частини позову ОСОБА_2 до ПрАТ „Українська акціонерна страхова компанія „АСКА", 3-тя особа: КП „Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" про стягнення 3000 грн. страхового відшкодування, 5000 грн. моральної шкоди, 273 грн. 60 коп. судового збору відмовити.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 10 днів з дня отримання його копії відповідачем.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.
СУДДЯ: О.М. КОЛЕСНИК