Справа № 2-483/11
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С. ,

при секретарі - Кравцовій Ю. В.,

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідачки - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про стягнення грошових коштів.

В судовому засіданні представником відповідачки заявлено клопотання про прийняття судом до спільного розгляду з первісним позовом позивача зустрічної позовної заяви ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання договору позики та поруки недійсним, треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_4, Товариство з обмеженою відповідальністю «Аріадна Плюс», посилаючись на те, що вони є взаємопов'язані і його вирішення суттєво впливає на вирішення судом позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів і є доцільними для розгляду в одному провадженні.

Представник позивача в судовому засіданні просить відмовити в задоволенні клопотання, обґрунтувавши запереченнями, вважає, що підстав для прийняття зустрічного позову не має.

Відповідач в судовому засіданні підтримує заявлене клопотання та просить його задовольнити.

Заслухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність відмови в прийнятті зустрічної позовної заяви відповідачки, виходячи з наступних підстав.

Так відповідно до ст. 31 ЦПК України, сторони мають рівні процесуальні права і обов'язки. Крім прав і обов'язків передбачених ст. 27 ЦПК України, відповідач має право пред'явити зустрічний позов.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 ЦПК України, відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

При аналізі зазначеної норми процесуального Закону вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, допускається виключно в тому випадку, якщо зазначені позови є взаємопов'язаними і спільний їх розгляд є доцільним. При визначенні взаємопов'язаності позовів слід виходити в першу чергу з того, що вони повинні виникати з одних правовідносин, що ж стосується доцільності спільного розгляду, то дане поняття є оціночним судженням і в кожному конкретному випадку визначається судом на власний розсуд.

Суд дослідивши матеріали справи та матеріали зустрічного позову вважає, що зазначені позови хоч і є взаємопов'язаними,однак судом не вбачається доцільності їх спільного розгляду, як однієї із підстав для прийняття зустрічного позову до спільного розгляду із первісним, оскільки це слугуватиме затягуванню розгляду справи, яка розглядається в даному судовому засіданні по суті та порушенням судом розумних строків її розгляду, оскільки справа перебуває тривалий час в провадженні суду.

Крім того, слід зазначити, що відмова в прийнятті зустрічної позовної заяви не є обмеженням доступу до правосуддя, оскільки не позбавляє права відповідача на звернення із заявленими ним вимогами в загальному порядку, визначеному чинним цивільним процесуальним законодавством України.

Враховуючи вищевикладене, встановлені в судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку про доведеність необхідності відмови у прийнятті зустрічної позовної заяви відповідачки та відмови в задоволенні заявленого клопотання представником відповідачки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 31, 123, 168, 169 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити в прийнятті до спільного розгляду з позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, зустрічного позову ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання договору позики та поруки недійсним, треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_4,Товариство з обмеженою відповідальністю «Аріадна Плюс».

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання договору позики та поруки недійсним, треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_4,Товариство з обмеженою відповідальністю «Аріадна Плюс», як самостійну справу направити на реєстрацію та автоматичний розподіл до автоматизованої системи документообігу Подільського районного суду м. Києва.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду відповідно до ч. 2 ст. 293 ЦПК України.

СуддяВ. С. Декаленко