У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.08.16 року смт. Оржиця

Суддя Оржицького районного суду Полтавської області Грузман Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м.Києві про скасування постанови державного виконавця та зняття арешту з майна,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся 22.08.2016 року до Оржицького районного суду Полтавської області з позовом до відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м.Києві про скасування постанови державного виконавця та зняття арешту з майна.

Оскільки про подачі позову до суду не було дотримано вимог ст. 119 ЦПК України шодо форми та змісту позовної заяви, вона з огляду на положення ст. 121 ЦПК України має бути залишеною без руху.

При подачі позову позивачем об'єднано в одне провадження різні за юридичним змістом поняття. Оскільки, вирішення питання про скасування постанови державного виконавця, має розглядатись судом (у порядку передбаченому розділом 7 ЦПК України), який приймав рішення по справі, а у даному випадку таким судом є Оболонський районний суд м.Києва.

Окрім того, відповідно до п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року № 5 передбачено, що відповідачами у дані категорії справ є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року№2677-VI) (далі Закон про виконавче провадження). У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Всупереч вказаному роз'ясненню, позивач зазначає у якості відповідача відділ державної виконавчої служби, а інших осіб за спором взагалі не вказує. З наданих до суду документів неможливо зробити висновок про коло осіб, які мають брати участь у розгляді справи.

Зазначаючи у позовній заяві ціну позову, позивач здійснює його оцінку вартості станом на 2014 рік, хоча до суду звертається у 2016 році, що відповідно впливає на розмір судового збору. Окрім цього, позивачем заявляючи позовну вимогу про скасування постанови державного виконавця не здійснено оплати судового збору з урахуванням позовних вимог немайнового характеру, що станом на момент звернення до суду становить 531,20 грн.

За змістом п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року № 5 зазначено, що зокрема, у матеріалах справи залежно від предмета та підстави позову мають бути належним чином завірені копії акта опису та арешту, постанови про арешт коштів чи майна боржника, вироку, рішення суду або іншого органу, на виконання яких проводився опис і арешт, матеріали, що є в кримінальній справі щодо належності описаного майна і джерел коштів на його придбання, документи про право власності на майно, кредитні зобовязання, реєстраційні посвідчення, паспорти та інші документи, що видаються на це майно.

Всупереч вказаному, позивач надає суду не посвідчену копію постанови про арешт майна боржника та оголошення на його відчуження від 05.05.2005 року у незасвідченому вигляді та не належної якості. Суду не надано рішення суду на підставі, якого виносилась постанова. Не надано матеріалів на підставі, яких виникли кредитні зобов»язання, не надано документів, що свідчать, що на момент звернення до суду існує спірний арешт та заборона на відчуження майна.

Згідно ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Без усунення перелічених недоліків, справа не може бути призначена до розгляду у судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м.Києві про скасування постанови державного виконавця та зняття арешту з майна залишити без руху.

Надати позивачеві строк 5 днів з моменту отримання вказаної ухвали на її виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині визначення розміру судового збору подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали до Апеляційного суду Полтавської області через Оржицький районний суд. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.В. Грузман