Справа № 404/7086/15-ц
Номер провадження 2/404/451/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

21 січня 2016 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді - Бершадської О.В.

при секретарі - Домарецькому Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про усунення порушень правил добросусідства при користуванні земельною ділянкою ,-

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2015 року ОСОБА_1 звернулась в суд із позовом, яким після уточнення вимог , просила зобовязати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 демонтувати вигрібну яму, яка самовільно збудована на прибудинковій території за адресою: м. Кіровоград, вул. Куйбишева, 96, шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення, за власні кошти; стягнути на її користь понесені судові витрати.

Вимоги мотивувала тим, що вона, ОСОБА_1 є власником 13/50 частин житлового будинку з надвірними будівлями, який розташований в м. Кіровограді по вул. Куйбишева, 98 . Власником будинку під номером 96 по вулиці Куйбишева в місті Кіровограді є ОСОБА_2, з якою проживають ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 В дворі вказаного домоволодіння знаходиться погріб, який сусідами використовується як вигрібна яма , яка наповнена різним сміттям, фекаліями та іншими побутовими відходами. Яма знаходиться не більше 2 метрів від її житлового будинку та всупереч всім будівельним та санітарним нормам. Крім того, у вигрібній ямі накопичується метан та вуглекислий газ, які потрапляють безпосередньо до її кухні, що шкідливо для здоров»я. Вона неодноразово зверталася до сусідів з проханням перенести вигрібну яму, проте останні не реагують. В її помешканні стоїть різкий запах, завжди вологість та грибок . Тому, вважає, що оскільки відповідачі самовільно та незаконно зробила із погріба вигрібну яму, всупереч всім будівельним та санітарним нормам , що призводить до руйнування її частину домоволодіння, а відтак змушена звертатись до суду за захистом своїх прав.

В судове засідання представник позивача подала заяву про розгляд справи у її відсутності, вимоги підтримала, просила задовольнити та не заперечувала щодо ухвалення заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_2, 22 серпня 2012 року померла. Співвідповідачі , залучені за клопотанням представника позивача ухвалою суду від 09.12.2015 року ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 в судове засідання не з»явились, повідомлялись , заяв на відкладення чи заперечень на позов не подавали.

Ухвалою суду від 21.01.2016 року провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про усунення порушень правил добросусідства при користуванні земельною ділянкою , в частині вимог до ОСОБА_2 закрито, в порядку п.6 ч.1 ст. 205 ЦПК України.

Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги необхідно задовольнити, з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Частиною 3 ст. 10 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір ( ч. 3 ст. 60 ЦПК України).

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є власником 13/50 частин житлового будинку з надвірними будівлями, який розташований в м. Кіровограді по вул. Куйбишева, 98 . Власником будинку під номером 96 по вулиці Куйбишева в місті Кіровограді є ОСОБА_2, з якою проживають ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Відповідач ОСОБА_2 22.08.2012 року померла. В дворі вказаного домоволодіння знаходиться погріб, який ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 використовують як вигрібну яму, яку наповнюють різним сміттям, фекаліями та іншими побутовими відходами. Яма знаходиться не більше 2 метрів від житлового будинку позивача та всупереч всім будівельним та санітарним нормам.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, які, зокрема, означають можливість належним чином використовувати річ для своїх потреб за призначенням.

При здійсненні права власності власник зобов'язаний дотримуватися вимог закону і моральних засад суспільства і не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі (ст. 319 ЦК України).

Згідно ст. 41 Конституції України, ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 293 ЦК України передбачено право особи на повагу до житла і приватного життя, на безпечне для життя і здоров'я довкілля.

Діяльність фізичної та юридичної особи, яка порушує ці права особи, є незаконною і може бути припинена за рішенням суду.

Вигрібна яма (вигріб) - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів. Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства (Державні санітарні норми та правила утримання територій населених місць, затверджені наказом Міністерства охорони здоров'я України № 145 від 17.03.2011 року).

Статтею 22 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" від 24.02.1994 року передбачено, що органи виконавчої влади, місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані утримувати надані в користування чи належні їм на праві власності жилі, виробничі, побутові та інші приміщення відповідно до вимог санітарних норм.

Відповідно до п.п. 2.21 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджені наказом Міністерства охорони здоров'я України №145 від 17.03.2011 року, рідкі відходи, що утворюються у житлових та громадських будівлях і спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах). У разі наявності дворових вбиралень вигрібна яма може бути спільною. Вигріб повинен бути водонепроникним та мати щільно прилягаючу кришку. Об'єм вигребу розраховується виходячи з чисельності населення, що ним користується. Відповідно до п.п. 2.22 цих Норм і правил, вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м. Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства. Спірні питання щодо місць розміщення вигребів на території присадибної ділянки розглядаються у порядку вирішення земельних спорів згідно з законодавством.

Згідно вимог п. 3.26 Державних будівельних норм "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" ДБН 360-92 очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 20 м. від джерела водопостачання, не ближче 15 м. від житлових будинків, у тому числі і сусідніх садиб.

Згідно висновку тимчасової комісії Виконавчого комітету Кіровської районної у місті Кіровограді ради №П-638 від 06.10.2015 року, при обстеженні подвір»я домоволодіння по вул. Куйбишева,96 в м. Кіровограді, де мешкають ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, в присутності останнього, було встановлено, що на відстані приблизно 1, 50 м від червоної лінії знаходиться ляда погрібу. Котлован для погрібу був виритий багато років у бік домоволодіння позивача . Останні три роки погріб використовують як зливну яму,технічний паспорт на момент обстеження відсутній. Членами комісії виявлено, що глуха стіна літньої кухні позивача , яка знаходиться на відстані приблизно 50 см від червоної лінії, має зовнішні ознаки цвілі та мокроти ( а.с. 51). Тобто, порушення прав позивача співвідповідачами стало після смерті ОСОБА_2

Відповідно до ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

За ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

За таких обставин, суд вважає, що відповідачами порушено право позивача як власника сусіднього домоволодіння. Це порушення полягає в недотриманні відповідачами санітарних, епідеміологічних та будівельних норм при розміщенні в межах житлової забудови, у безпосередній близькості від домоволодіння позивача вигрібної ями, що перешкоджає останній належним чином здійснювати право власника будинку і порушує її право на безпечне для здоров'я довкілля.

Крім того, права позивача підлягають захисту за правилами ч. 2 ст. 386 ЦК України, оскільки, через негерметичність вигрібної ями, яка може привести до проникнення стоків у ґрунт та негативно вплинути на фундамент домоволодіння позивача, існує реальна можливість порушення її права власності. Враховуючи викладене, позов підлягає задоволенню шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення, за власні кошти відповідачів .

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, який остання сплатила при подачі позову. Таким чином, на користь позивача підлягає стягненню з відповідачів по 162, 40 грн., з кожного.

На підставі вищевикладеного , керуючись ст.ст. 10,11, 60, 88, 224-226 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов - задовольнити.

Зобовязати ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 демонтувати вигрібну яму, яка самовільно збудована на прибудинковій території за адресою: м. Кіровоград, вул. Куйбишева, 96, шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення, за власні кошти.

Стягнути із ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 , з кожного , по 162, 40 грн. внесеного судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Кіровоградської області, через суд першої інстанції. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя Кіровського О. В. Бершадська

районного суду

м.Кіровограда