25 березня 2016 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Лях М.Ю.,
при секретарі Остріченко М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою акціонерної компанії «Харківобленерго» в особі Чугуївсього районного відділення «Харківенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії,
В судове засідання представник позивача, який діє на підставі довіреності не зявилась, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити на підставах, викладених в позовній заяві, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не зявився, про місце і час розгляду справи був повідомлений належним чином, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не надходило, тому враховуючи, що позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд відповідно до ч. 1 ст.224 ЦПК України вважає необхідним розглянути справу на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, обєктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.
За таких обставин суд дійшов висновку, що виниклі між сторонами спірні правовідносини регулюються положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 р. № 575/97-ВР «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р № 1357 ( далі Правила).
Відповідно до п. 37 Правил, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушенням, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мереж без його згоди у випадках, передбачених п.п. 34, 35 цих Правил.
Згідно п. 41 вказаних Правил, споживач електричної енергії зобовязаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових приладів.
Як встановлено в судовому засіданні, 04.12.2015 року представниками позивача було проведено обстеження та перевірка електроустановок та приладів обліку електроенергії за місцем проживання відповідача. Перевірка проводилася у присутності споживача.
Згідно п. 48 вищевказаних Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку та таке інше. Таким чином, діючими Правилами користування електричною енергією для населення передбачена відповідальність споживача за порушення ПКЕН при виявленні такого факту, при цьому протиправність дій споживача не встановлюється, достатньо встановлення самого факту порушення.
Відповідно до п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електроенергії, складається акт, який підписується представником та споживачем. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року.
З Акту № 205309 від 04.09.2015 року вбачається, що представниками АК «Харківобленерго» в особі Чугуївсього РВ «Харківенергозбут» був складений акт про виявлене порушення відповідачем «Правил користування електричною енергією для населення», а саме: самовільне підключення в до електричної мережі поза ПУ. Даний акт був підписаний трьома представниками енергопостачальника та споживачем, зауважень до акту споживачем внесено не було.
Таким чином, в судовому засіданні встановлений та підтверджений вище вказаним актом про порушення Правил користування електричною енергією побутових споживачів той факт, що при проведені перевірки представниками енергопостачальника у відповідача було виявлено порушення, яке було продемонстроване присутньому при проведені перевірки відповідачу в будинку за адресою: Харківська область, Чугуївський район, сел. Малинівка, вул. Мічуріна, буд. № 8, який користується послугами позивача. Акт був підписаний відповідачем, зауважень до нього не вносила, також він був підписаний трьома представниками енергопостачальника, що узгоджується з п. 53 ПКЕЕН, тобто складений акт вважається дійсним.
Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Аналізуючи надані сторонами по справі докази, у їх сукупності, суд приходить до переконання, що відповідачем було допущено порушення Правил користування електричною енергією для населення, виявлене порушення зафіксовано в акті, складеному відповідно до вимог п. 53 ПКЕНН, нарахування за цим актом були проведені АК «Харківобленерго» в особі Чугуївсього РВ «Харківенергозбут»
до вимог п. 3.5 Методики визначення обєму і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричної енергії, цей розрахунок є вірним. На підставі вищевикладеного, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Крім того, у відповідності зі ст. 88 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено судове рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтвердженні судові витрати. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. Отже, з відповідача на користь позивача, також, підлягає стягненню сума судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви до суду у сумі 243,60 грн.
Позовну заяву акціонерної компанії «Харківобленерго» в особі Чугуївсього районного відділу енергозбуту до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії задовольнити.
Відповідачам, які не приймали участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Київського районного суду

м. Харкова М.Ю. Лях