УХВАЛА

іменем україни

27 вересня 2016 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до Київської універсальної біржі про визначення долі кожного співвласника у договорі купівлі-продажу, визначення частки померлої в договорі купівлі-продажу, визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить суд: визначити, що доля кожного співвласника у договорі купівлі-продажу від 11 липня 1996 року Реєстраційний НОМЕР_1 квартири АДРЕСА_1 становить 1/3 її частину від загальної площі 78,70 кв.м. (78,70:3=26,23 кв.м.); визначити, що частка померлої 13 серпня 2016 року дружини позивача ОСОБА_3 у договорі купівлі-продажу від 11 липня 1996 року Реєстраційний НОМЕР_1 квартири АДРЕСА_1 становила 1/3 її частину від загальної площі 78,70 кв.м. (78,70:3=26,23 кв.м.); визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті дружини ОСОБА_3.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. (ст..ст. 328, 331 ЦЕ України)

Як вбачається з доданих до позовної заяви документів, після укладення договору купівлі-продажу, право власності, зокрема і позивача було зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації.

Позивачу необхідно зазначити підстави звернення саме до Київської універсальної біржі з такими позовними вимогами, із посиланням на норми чинного законодавства, щодо прямого чи опосередкованого обов'язку відповідача по визначенню в договорі купівлі-продажу частин власності покупців.

Крім того, як вбачається з тих самих документів, договір купівлі-продажу був здійснений безпосередньо позивачем, його померлою дружиною від свого імені та від імені свого малолітнього онука.

А тому, враховуючи, зокрема визначені самим позивачем вимоги щодо визнання за кожним власником 1/3 частини квартири, а також те, що суд може приймати рішення лише щодо безпосередніх учасників процесу, і розгляд даного позову зачіпає інтереси безпосередньо самого ОСОБА_4, позивачу необхідно визначитись з належним складом осіб по даній справі.

Щодо визнання права власності за позивачем в порядку спадкування за законом слід зазначити наступне.

ЦК України чітко визначений порядок спадкування виходячи з рівня кровної спорідненості (до першої черги відносяться: чоловік/дружина, батьки та діти), оскільки з матеріалів позовної заяви вбачається, що у позивача з дружиною був онук, з чого випливає, що за час спільного життя в них були діти. А тому, позивачу необхідно зазначити, підстави не залучення власних дітей, які мають право на прийняття спадщини за законом після смерті матері на рівні з батьком або привести свою позовну заяву у відповідність, шляхом внесення змін до складу учасників.

Суд звертає увагу позивача на те, що позовна заява не можу ґрунтуватись на примущеннях.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Київської універсальної біржі про визначення долі кожного співвласника у договорі купівлі-продажу, визначення частки померлої в договорі купівлі-продажу, визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк