Справа № 404/5561/16-ц
Номер провадження 2/404/3009/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2016 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Муравйової С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про стягнення боргу за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_2 борг за договором позики від 25.05.2002 року в сумі 40000,00 грн.

Через канцелярію суду надійшла заява представника ОСОБА_3 про вступ у справу ОСОБА_3 в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору. Позов (вх. № 34217 від 21.10.2016 року) предявлено до ОСОБА_1 та ОСОБА_2, в якому заявлені вимоги про визнання договору безвідсоткової позики № б/н від 25.05.2002 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 недійсним.

Представники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проти задоволення вищевказаної заяви представника ОСОБА_3 заперечили, просили відмовити в її задоволенні та не допускати до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3, оскільки заявлені останнім позовні вимоги не стосуються предмета позову у даній справі.

Відповідно до статті 34 Цивільного процесуального кодексу України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, пред'явивши позов до однієї чи обох сторін. Ці особи мають усі процесуальні права і обов'язки позивача.

Участь третіх осіб з самостійними вимогам щодо предмету спору у цивільній справі зумовлена тим, що судовий спір між сторонами прямо стосується прав та інтересів цих осіб. Тому участь у справі третіх осіб є формою захисту їх прав та інтересів, що пов'язані із спірним правовідношенням.

Також, обов'язковою умовою є наявність єдиного предмету спору про право цивільне - спірних матеріальних правовідносин.

Слід також констатувати, що у процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа може вважати, що саме їй належить право на предмет спору.

У контексті вищенаведеної статті під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об?єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем. Третя особа може бути допущена до участі у справі лише у тому випадку, коли її самостійна вимога спрямована на предмет спору між позивачем і відповідачем.

При цьому, третіми особами, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору є ймовірні суб'єкти спірних правовідносин, які вступають в судовий процес, і вважають, що саме їм належить право на предмет спору.

Проте, позовна заява ОСОБА_3 містить інший предмет спору - визнання договору позики недійсним, водночас предметом розгляду даної цивільної справи є борг за договором позики.

Таким чином, позовна заява третьої особи з самостійними вимогами щодо предмета спору не відповідає вимогам, які передбачені статтями 34, 125 Цивільного процесуального кодексу України та суперечить процесуальному статусу таких осіб, а тому у її прийнятті слід відмовити із вищевказаних підстав. При цьому, ОСОБА_3 не позбавлений права звернутися до суду із заявленою вимогою в загальному порядку.

Керуючись статтями 34, 125, 208-210, 293 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

У Х В А Л И В:

У прийнятті заяви ОСОБА_3 про вступ у справу в якості третьої особи з самостійними вимогами щодо предмета спору, відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка