Справа № 755/8738/16-ц
У х в а л а

Іменем України

"30" травня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом, в якому просить суд визнати відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦК України учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи.

Повну цивільну дієздатність має фізична особа, яка досягла віку вісімнадцяти років (повноліття) (ч.1 ст.24 ЦК України). Статтею 31 ЦК України визначено поняття часткової дієздатності фізичної особи, яка не досягла чотирнадцяти років та межі наявних у цієї особи прав.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, відповідач ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_1, тобто є малолітньою особою.

При цьому, як визначено частиною 1 ст.39 ЦПК України, права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років захищають у суді їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Виходячи з наведеного, малолітня особа не може бути визначена відповідачем у справі, вразі подання позову, що стосується прав чи обов'язків такої особи, позов пред'являється із зазначенням стороною (відповідачем) законного представника дитини, що діє в інтересах малолітньої особи.

Крім того, до позовної заяви долучено документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 551,20 грн. не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України.

При цьому, як убачається зі змісту позовної заяви, вона фактично містить три самостійні вимоги немайнового характеру - про визнання таким, що втратив право користування квартирою ОСОБА_2, про визнання такою, що втратила право користування квартирою ОСОБА_3 та про визнання такою, що втратила право користування квартирою ОСОБА_4.

Відповідно до ст. 4 Закону України „Про судовий збір" від 08.07.2011 року №3674-VI (зі змінами та доповненнями) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 13 Постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і Кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати в письмовому вигляді позовну заяву із зазначенням законного представника неповнолітньої особи, яка діє в її інтересах та надати документ, що підтверджує доплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір» в сумі 1102,40 грн.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - залишити без руху та запропонувати позивачу (представнику позивача) в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: