УХВАЛА

Іменем України

06.10.2016 року м.Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Ужгородського міськрайонного суду від 16.09.2009 року,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою про виправлення описки в рішенні Ужгородського міськрайонного суду від 16.09.2009 року, мотивуючи тим, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 16.09.2009 року задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на користь ОСОБА_1, в резолютивній частині рішення не вказано про стягнення аліментів до досягнення повноліття ОСОБА_3 Ю., 27.03.2007 року.

Згідно зі ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправи допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, як-от: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна тощо.

Розділом ІІІ та ст. 219 ЦПК України не визначено, яка за формою та змістом має бути заява про виправлення описки та арифметичних помилок у судовому рішенні. Єдиною статтею ЦПК України, яка визначає форму та зміст позовної заяви є стаття 119, яка визначає форму та зміст позовної заяви. Оскільки в розділі ІІI ЦПК України не визначено форму та зміст заява про виправлення описки та арифметичних помилок у судовому рішенні, то слід застосувати аналогію права на підставі ч. 8 ст. 8 ЦПК України, де передбачено наступне: якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Так, у порушення вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України заява подана в одному екземплярі, що позбавляє суд можливості направити її для ознайомлення іншій стороні у справі.

Крім того, в заяві не викладено обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких позивач звертається до суду та обґрунтовує свою вимогу, з заявленої вимоги не є зрозумілим її мета та правові наслідки, оскільки не викладені обставини щодо того, який істотний характер та значення має вказана описка по суті рішення, яким чином це стосується предмету спору та яким чином впливає на правові наслідки його вирішення.

Відповідно до наданої копії рішення Ужгородського міськрайонного суду від 16.09.2009 року було задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на користь ОСОБА_1Є на двох дітей, суд визначив єдину частку від заробітку (доходу) батька на їх утримання, яка стягується до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Відповідно до ч.3 ст. 183 СК України якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття.

За таких обставин вважаю за необхідне надати заявнику строк для усунення недоліків заяви.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України в новій редакції.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Ужгородського міськрайонного суду від 16.09.2009 року - залишити без руху.

Надати позивачу (заявнику) строк для усунення недоліків до 13 жовтня 2016 року, але не більше трьох днів з дня отримання ними ухвали. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4