Справа № 308/8421/16-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 серпня 2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1, Сані Ф ОСОБА_2 до Великодобронської сільської ради про визнання права власності у порядку спадкування, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1, Сані Ф ОСОБА_2 звернулися до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Великодобронської сільської ради про визнання права власності у порядку спадкування.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Так, звертаючись до суду з вимогою майновою характеру про визнання права власності в порядку спадкування на житловий будинок за адресою с.Велика Добрань, вул..Кіраль (1 травня), 11, в порушення п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позивач у позовній заяві не вказує реальної (дійсної) ціни позову, визначеної станом на день подачі позовної заяви до суду, за відсутності якої неможливо визначити дійсний розмір судового збору, який підлягає до сплати за подання до суду позовної заяви майнового характеру, розмір якого обчислюється згідно Закону України „Про судовий збір

Згідно доданих до позовної заяви квитанцій сплачено судовий збір в розмірі 729,87 грн.., вищевказаний судовий збір позивачем було сплачено з врахуванням вказаної ним ціни позову 72986 грн., що здійснено виходячи з інвентаризаційної вартості спірного нерухомого майна, технічному паспорті на садибний житловий будинок.

В позовній заяві відсутні та з доданих до неї документів не вбачаються відомості про реальну (дійсну) вартість спірного нерухомого майна, визначену саме на час звернення до суду або в максимально наближений до цього час, натомість самостійно визначена позивачем ціна позову розрахована ним виходячи з інвентаризаційної вартості нерухомого майна піврічної давності.

У відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року "Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Разом з тим, механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358 .

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови базою оцінки для визначення оціночної вартості для передбачених Податковим кодексом України цілей (далі - оціночна вартість) є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав

Також, згідно вимог даної Постанови, визначення оціночної вартості здійснюється: суб'єктами оціночної діяльності - суб'єктами господарювання, які відповідають вимогам, установленим Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", і мають сертифікат суб'єкта оціночної діяльності за напрямом та спеціалізацією, що відповідають об'єкту оцінки; суб'єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель, які відповідають вимогам, установленим Законом України "Про оцінку земель", і мають ліцензію на виконання землеоціночних робіт (земельної ділянки як окремого об'єкта правочину);

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності. (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Оскільки позовна заява не містить ціну позову, тому відсутня можливість перевірити правильність суми судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду із даною позовною заявою.

В свою чергу, заявником не надано до суду звіт про оцінку майна житлового будинку. Вказана обставина унеможливлює суд відкрити провадження у справі, оскільки в зв'язку з відсутністю вказаної оціночної документації, неможливо визначити дійсну та необхідну до сплати позивачем суму судового збору.

Згідно абзацу 2 статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378 гривень.

Відповідно до пункт 1.1.2 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Реквізитами для сплати судового збору за подачу позовної заяви є отримувач коштів ГУДКСУ у м. Ужгород , МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002 , код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, (суду, де розглядається справа).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Окрім загального кола обставин, які встановлюються судом при вирішенні всіх спорів про право на спадкування, при вирішенні спорів про визнання права власності на спадкове нерухоме майно судам необхідно з'ясовувати: 1) чи отримано спадкодавцем дозволи на спорудження будинку, чи затверджено проект на спорудження будинку; 2) коли спадкодавцем було завершено спорудження будинку; 3) чи дотримано при будівництві проекту на спорудження будинку, вимог державних протипожежних, санітарних норм; 4) чи посвідчено право власності на нерухоме майно в установленому законом порядку на час виникнення права власності.

Разом з тим, позивачами вказані обставини не зазначені та відповідних документів до позовної заяви не додано.

Позивачам слід уточнити виклад обставин, зазначивши статус обєкту нерухомості (чи отримано спадкодавцем дозволи на спорудження будинку, чи затверджено проект на спорудження будинку; чи введено в експлуатацію збудовані обєкти, що зазначені в технічному паспорті; коли спадкодавцем було завершено спорудження будинку; чи дотримано при будівництві проекту на спорудження будинку, вимог державних протипожежних, санітарних норм; чи посвідчено право власності на нерухоме майно в установленому законом порядку на час виникнення права власності).

Крім того, звертаючись до суду з вимогою про визнання права власності у порядку спадкування позивачі вказують, що Сані Ф ОСОБА_2 перебувала у шлюбі з померлим 17.05.2013 р. Сані Ф ОСОБА_3, разом з тим, в підтвердження наведеного вище позивачам слід долучити свідоцтво про шлюб між Сані Ф ОСОБА_3 та Сані Ф ОСОБА_2.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1, Сані Ф ОСОБА_2 до Великодобронської сільської ради про визнання права власності у порядку спадкування - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 25 серпня 2016 року, але не більше трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4