Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.09.2016 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі : головуючого судді Леміш О.М.,

при секретарі Химинець О.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ВК Ужгородської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищенаведеним позовом до Виконачого комітету Ужгородської міської ради.

Свій позов мотивував тим, що він є спадкоємцем за законом після смерті своєї матері ОСОБА_2 , померлої 08 серпня 2015 року . Спадкове майно складається з квартири, що знаходиться - м. Ужгород , вул. Дендеші ,буд 08 кв. 05 . Зазначене майно ОСОБА_2 успадкувала за законом після смерті рідної сестри ОСОБА_3Л , так як жодних відмов від спадкування не заявляла. Разом з тим, померла не встигла оформити своїх спадкових прав. Позивач у свою чергу у встановлений 6-ти місячний строк звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за своєю мамою , спадкова справа №26/2015. Однак нотаріус пояснив, що свідоцтво на спадщину за померлою ОСОБА_2 Раісою видати не може , оскільки вона успадкувала майно за померлою сестрою ОСОБА_3Л, однак не оформила своїх спадкових прав, таким чином оригінал документу що підтверджує право власності- відсутній.

На підставі наведеного , для відновлення своїх спадкових прав позивач змушеий звернутись до суду.

Позивач в судове засідання не з"явився, однак до суду представником позивача було надано заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Відповідач в судове засідання не зявився, явку свого представника не забезпечив, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином, про причини неявки не повідомив суд, а тому суд в порядку ст. 169 ч.4 ЦПК України, вважає, що справу слід вирішити на підставі наявних у ній доказів та постановити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність та допустимість кожного доказу, суд приходить до висновку про задоволення позову з огляду на наступне.

Так, в судовому засіданні встановлено, що є спадкоємцем за законом після смерті своєї матері ОСОБА_2 , померлої 08 серпня 2015 року .Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження ЯШ - 844118.

Спадкове майно складається з квартири, що знаходиться - м. Ужгород , вул. Дендеші ,буд 08 кв.5.

Зазначене майно ОСОБА_2 успадкувала за законом після смерті рідної сестри ОСОБА_3Л , так як жодних відмов від спадкування не заявляла.

Згідно рішення Ужгородського міськрайонного суду від 19.05.2015 року №308/3968/15ц ОСОБА_2 Р, на день смерті , постійно проживала з ОСОБА_3

Разом з тим, померла не встигла оформити своїх спадкових прав. Позивач у свою чергу у встановлений 6-ти місячний строк звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за своєю мамою , спадкова справа №26/2015. Однак нотаріус пояснив, що свідоцтво на спадщину за померлою ОСОБА_2 Раісою видати не може , оскільки вона фактично успадкувала майно за померлою сестрою ОСОБА_3Л, однак не оформила своїх спадкових прав, таким чином оригінал документу що підтверджує право власності- відсутній.

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який прийняв спадщину, має право отримати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до п. 20 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 20/50 від 03.03.2004 р., видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена. (надалі інструкція)

Згідно з п. 216 зазначеної Інструкції видача свідоцтва про право на спадщину на майно, що підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві та після перевірки відсутності заборони або арешту цього майна або інших застав за даними відповідного реєстру.

Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус вимагає, крім правовстановлювального документа, витяг з Реєстру прав власності. Абзац четвертий пункту 216 із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства юстиції N 615/5 ( z0255-10 ) від 26.03.2010 \

Міністерство юстиції України за листом від 21.02.2005 року за № 19-32/319 «Про порядок оформлення документів у разі смерті власника нерухомого майна» роз'яснило, що у разі смерті власника нерухомого майна, первинна реєстрація права власності на яке не була проведена і правовстановлювальний документ відсутній, питання визначення належності цього майна попередньому власнику та наступного його власника (спадкоємця) повинно вирішуватися у судовому порядку.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст. 1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, зокрема, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством, за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який посвідчує його право власності.

При встановленні наявності речово-правових відносин, до таких відносин не застосовується зобов'язальний спосіб захисту. У разі, якщо особа, яка вважає себе власником майна, не може належним чином реалізувати свої правомочності у зв'язку з наявністю щодо цього права сумнівів або претензій з боку третіх осіб, то відповідно до статті 392 ЦК України права такої особи підлягають захисту шляхом пред'явлення позову про визнання права власності на належне цій особі майно (правова позиція ВСУ у справі за №6-107цс12).

Відповідно до вимог ст. 360-7 ЦПК України рішення Верховного Суду України, прийняте за наслідками розгляду справи з мотивів неоднакового застосування судом касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх судів України

На підставі наведеного , керуючись ст.ст. 4, 5, 14, 60, 88, 208, 209, 212-215, 218, 294 ЦПК України

РІШИВ:

Позовну заяву - задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на квартиру, що знаходиться за адресою - місто Ужгород, вул. Дендеші , буд. 08 кв. 05 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої 08.08.2015 року.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Заяву про апеляційне оскарження рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4