АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження № 22ц/790/5890/16
Справа №619/4717/15ц Головуючий 1 інст. Остропілець Є.Р.
Категорія :договірні Доповідач - Івах А.П.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2016 року судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого Івах А.П.,

суддів Шевченко Н.Ф., Пономаренко Ю.А.,

при секретарі Лашаковій Д.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 поданої в особі її представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 поданої в особі її представника ОСОБА_4 на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 27 липня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ПН ХМНО ОСОБА_5 про встановлення факту нікчемності і визнання договорів купівлі-продажу недійсними, поновлення державної реєстрації права власності та виселення, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності, -

в с т а н о в и л а:

5 листопада 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, ПН ХМНО ОСОБА_5 про встановлення факту нікчемності і визнання договорів купівлі-продажу недійсними, поновлення державної реєстрації права власності та виселення.

Тоді ж судом було відкрито провадження за вказаною позовною заявою ОСОБА_1.

На підставі ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 20 січня 2016 року заяву ОСОБА_1, подану в особі її представника ОСОБА_6 (а.с.99 т.І) задоволено, накладено арешт на житловий будинок, що розташований за адресою: вул. Артема 29 м. Дергачі Харківської області шляхом заборони державному реєстратору вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, заборони відчужувати, надавати довідки на відчуження, а також вчиняти будь-які дії повязані з відчуженням житлового будинку.

В ході розгляду справи ОСОБА_3 звернулася до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 27 липня 2016 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ПН ХМНО ОСОБА_5 про встановлення факту нікчемності і визнання договорів купівлі-продажу недійсними, поновлення державної реєстрації права власності та виселення та зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності залишено без розгляду.

Розяснено позивачу ОСОБА_1 та її представнику ОСОБА_7, що після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, вона має право звернутися до суду з цим позовом повторно.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 20 січня 2016 року про накладання арешту шляхом заборони державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом заборони відчужувати, надавати довідки на відчуження, а також вчиняти будь-які дії повязані з відчуженням житлового будинку, що розташований за адресою: вул. Артема -29 м. Дергачі Харківської області скасовано .

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції в частині залишення позову без розгляду та в частині скасування вжитих раніше заходів забезпечення позову, ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу в частині залишення її позову без розгляду та скасування вжитих заходів забезпечення позову скасувати та постановити ухвалу, якою повернути справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, в іншій частині ухвалу залишити без змін.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на порушення судом норм процесуального права, а також на незаконність та необґрунтованість прийнятого рішення.

ОСОБА_3, в особі свого представника ОСОБА_4, подала апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції від 27 липня 2016 року, в якій порушує питання про її скасування в частині залишення зустрічного позову без розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги особа, що її подала, посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, оскільки суд вирішив питання про залишення її позову без розгляду за відсутності її заяви про це, як того вимагає положення п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи через своїх представників, сторони в судове засідання не зявилися.

ОСОБА_3 забезпечила явку свого представника ОСОБА_4.

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2, що діє на підставі довіреності від 10 грудня 2015 року від імені позивача, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи (а.с.251 т. 2), в судове засідання не зявився причину неявки не повідомив.

Приймаючи до уваги, що у відповідності до положень п. 5 ст. 76 ЦПК України вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається врученням повістки і цій особі, а також виходячи з вимог ч. 3 ст. 27 ЦПК України щодо неприпустимості зловживання своїми процесуальними правами, статті 3031 ЦПК України щодо строку розгляду апеляційної скарги та ст. 67 ЦПК України щодо строків процесуальних дій, а також зважаючи на вимоги ч. 2 ст. 305 ЦПК України, судова колегія, з урахуванням усіх конкретних обставин справи, неявку сторін в судове засідання визнає такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи, неявку останніх розцінює як їх волевиявлення, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та їхніх процесуальних прав, а це не може бути перешкодою для розгляду судом апеляційної інстанції справи по суті.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника ОСОБА_3 ОСОБА_4, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційних скарг вважає, судова колегія приходить до наступного:

Вирішуючи питання про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_7 залишила залу судового засідання до закінчення розгляду справи. При цьому суд керувався вимогами п. 9 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Щодо залишення зустрічного позову ОСОБА_3, то при вирішенні цього питання суд виходив із того, що представник останньої в ході розгляду справи звернувся до суду з заявою про залишення позову без розгляду.

Судова колегія погоджується з таким висновком суду першої інстанції, так як він відповідає дійсним обставинам справи та вимогам цивільного процесуального закону.

Наявні матеріали справи свідчать про те, що у листопаді 2015 року ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_6, який діяв на підставі довіреності від 22 березня 2004 року, посвідченої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_8 за реєстровим №1306 (а.с.85 т.с.І), звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, ПН ХМНО ОСОБА_5 про встановлення факту нікчемності і визнання договорів купівлі-продажу недійсними, поновлення державної реєстрації права власності та виселення.

Як позовна заява ОСОБА_1, так і інші заяви, клопотання, заперечення до суду першої інстанції подавалися за підписом її представника ОСОБА_6.

10 грудня 2015 року ОСОБА_1 видала довіреність, якою уповноважила ОСОБА_9, ОСОБА_2, ОСОБА_10 діяти від її імені незалежно один від одного та бути її представником, вести справи та представляти інтереси в усіх судах, передбачених Законом України «Про судоустрій України», з усіма процесуальними правами та обовязками наданими позивачу, відповідачу, правопорушнику, третій особі, в тому числі з правом предявлення позову (адміністративного позову), визнання позову (адміністративного позову) повністю або частково, подання заперечень проти позову (адміністративного позову), відмови від позову в будь-який час до закінчення судового розгляду (в тому числі в суді апеляційної чи касаційної інстанцій), визнання позову повністю або частково, зміни підстав або предмета позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання зустрічного позову, укладення мирової угоди (досягнення примирення на будь-якій стадії судового (адміністративного) процесу), оскарження судових рішень; з правом знати про дату, час і місце судового розгляду, про всі судові рішення, які ухвалюватимуться у справах та стосуватимуться моїх інтересів; знайомитися з матеріалами справ, заявляти клопотання і відводи, давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення; подавати докази, брати участь у дослідженні доказів; висловлювати думку з питань, які виникатимуть під час розгляду справ, задавати питання інших особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам; подавати заперечення проти клопотань, доводів, міркувань інших осіб; знайомитися з технічним записом та журналом судового засідання і подавати письмові зауваження на них; прослуховувати запис фіксування судового засідання технічними засобами, робити з нього копії; робити із матеріалів справи виписки, знімати копії з матеріалів справи, одержувати копії судових рішень, оскаржувати судові рішення у частині, що стосується її інтересів.

Для чого представнику надається право: подавати, отримувати та підписувати від її імені необхідні заяви, довідки та документи, дублікати документів, витяги, проводити необхідні розрахунки, сплачувати всі необхідні збори, податки та платежі (державне мито), в тому числі і такі, що визнані обовязковими, судові витрати та інші платежі, а також вирішувати інші питання повязані з цією довіреністю.

Довіреність видана строком на три роки та дійсна до десятого грудня дві тисячі вісімнадцятого року, з правом передоручення повноважень третім особам.

Представник ОСОБА_9 у свою чергу, діючи від імені ОСОБА_1 на підставі довіреності в порядку передоручення від 15 січня 2016 року, уповноважила ОСОБА_11, ОСОБА_12 та ОСОБА_13, які діють незалежно один від одного, бути представниками ОСОБА_1 з усіма процесуальними правами та обовязками, які надано позивачу, відповідачу, в тому числі з правом представляти інтереси в усіх судах, передбачених Законом України «Про судоустрій України», з усіма процесуальними правами та обовязками наданими позивачу, відповідачу, правопорушнику, третій особі, в тому числі з правом предявлення позову (адміністративного позову), визнання позову (адміністративного позову) повністю або частково, подання заперечень проти позову (адміністративного позову), відмови від позову в будь-який час до закінчення судового розгляду (в тому числі в суді апеляційної чи касаційної інстанцій), визнання позову повністю або частково, зміни підстав або предмета позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання зустрічного позову, укладення мирової угоди (досягнення примирення на будь-якій стадії судового (адміністративного процесу), оскарження судових рішень; з правом знати про дату, час і місце судового розгляду, про всі судові рішення, які ухвалюватимуться у справах та стосуватимуться інтересів ОСОБА_1; знайомитися з матеріалами справ, заявляти клопотання і відводи, давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення; подавати докази, брати участь у знаходженні доказів; висловлювати думку з питань, які виникатимуть під час розгляду справ, задавати питання іншим особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам; подавати заперечення проти клопотань, доводів, міркувань інших осіб; знайомитися з технічним записом та журналом судового засідання і подавати письмові зауваження на них, прослуховувати запис фіксування судового засідання технічними засобами, робити з нього копії; робити із матеріалів справи виписки, знімати копії з матеріалів справи, одержувати судові рішення, оскаржувати судові рішення у частині, що стосується інтересів ОСОБА_1.

Для чого представникам надано право подавати, отримувати та підписувати від її імені необхідні заяви, довідки та документи, дублікати документів, витяги, проводити необхідні розрахунки, сплачувати всі необхідні збори, податки та платежі (державне мито), в тому числі і такі, що визнані обовязковими, судові витрати та інші платежі, а також вирішувати інші питання повязані з цією довіреністю.

Після відкриття провадження у справі 05 листопада 2015 року (а.с.90 т.с.І) сама ОСОБА_1 участі у розгляді справи не приймає, забезпечує явку в судове засідання своїх представників.

Відповідно до вимог ст. 44 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності

Сама ОСОБА_1 до суду першої інстанції не зверталася з заявами чи клопотаннями про неможливість розгляду справи за її відсутності, уповноважила своїх представників вчиняти від її імені усі процесуальні дії.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до закінчення розгляду справи покинув судове засідання і не подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Матеріали справи свідчать, що представник позивача ОСОБА_7 покинула судове засідання 27.07.2016 року ( а.с. 177-179 т.с.ІІ).

Суд першої інстанції обґрунтовано залишив позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду на підставі п. 9 ч. 1 ст. 207 ЦПК України та зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 на підставі п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Посилання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на той факт, що за змістом п. 9 ч. 1 ст. 207 ЦПК України залишення заяви без розгляду наступає лише коли позивач покинув судове засідання і не подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, а не представник, судова колегія з урахуванням дійсних обставин справи не находить обґрунтованими.

При цьому судова колегія приймає до уваги ті обставини, що сама позивач ОСОБА_1 не зверталася до суду з позовом, не приймала участі у жодному судовому засіданні, не підписувала жодної заяви, клопотання, а діяла через своїх представників, які у відповідності до вимог ст. 44 ЦПК України можуть вчиняти від її імені усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти сама позивач.

За положеннями ч. 3 ст. 27 ЦПК України представники позивача, будучи особами, що беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

За таких обставин судова колегія вважає, що суд першої інстанції, залишаючи позов ОСОБА_1, діяв у межах своїх повноважень та у відповідності до вимог цивільного процесуального закону.

В ході обговорення питання щодо застосування вимог п. 9 ч. 1 ст. 207 ЦПК України до позову ОСОБА_1 представник ОСОБА_3 ОСОБА_4, будучи особою уповноваженою позивачем за зустрічним позовом, просив залишити позов ОСОБА_3 без розгляду.

Вирішення цього питання судом першої інстанції відповідає вимогам ч. 1 ст. 44 та п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову, як це передбачається положеннями ч. 6 ст. 154 ЦПК України.

Отже, питання щодо скасування заходів забезпечення позову судом першої інстанції вирішено з додержанням вимог процесуального закону.

Розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції за вимогами п. 1 ст. 312 ЦПК України апеляційний суд відхиляє скаргу і залишає ухвалу без змін, якщо судом першої інстанції постановлено ухвалу з додержанням вимог закону.

За таких обставин підстав для скасування ухвали судова колегія не вбачає.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307 ч.2 п.1, 313, 315,317 ЦПК України колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_3 відхилити.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 27 липня 2016 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і протягом двадцяти днів може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі скарги безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий

Судді -