Справа № 206/5856/16-ц
Провадження № 2/206/1410/16
У Х В А Л А

13.10.2016року

Cуддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Зайченко С.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Восьма дніпропетровська державна нотаріальна контора, регіональний сервісний центр МВС в Дніпропетровській області про визначення часток, визнання права власності на частину квартири та автомобіль ,-

В С Т А Н О В И В:

До Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла вищезазначена позовна заява.

Ознайомившись із позовною заявою, вважаю, що наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

01 вересня 2015 року набрав чинності Закон України від 22 травня 2015 року N 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» яким були внесені зміни до Закону України «Про судовий збір».

Згідно Закону України «Про судовий збір» останній сплачується за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, відповідно, розмір судового збору повинен розраховуватися з ціни позову.

Згідно з п. п.2,9 ч. 1ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається: в позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; в позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем ціна позову визначена у розмірі 55120,00 грн. та сплачено судовий збір у розмірі 551,20 грн., що вочевидь не відповідає дійсній вартості частини квартири АДРЕСА_1 (Дніпропетровську) та автомобіля ВАЗ-21011.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 80 ЦПК України зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічні положення містяться у п. 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких встановлено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 р. з наступними змінами і доповненнями, розяснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Позивач обґрунтовує в позові, що провести оцінку вартості нерухомого майна не має можливості у звязку з чиненням їй в цьому перешкод відповідачем.

Враховуючи що визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна відповідно до якого можливо було б визначити ціну позову, суд, на підставі ч. 2ст. 80 ЦПК України, попередньо визначає розмір судового збору у розмірі 1551,20 грн.

Приймаючи до уваги сплату позивачем судового збору у розмірі 551,20 грн. сума, яку необхідно доплатити за вимоги майнового характеру становить 1000 грн.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин,суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, а саме: сплатити судовий збір за вимогами майнового характеру у встановленому судом розмірі, надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Восьма дніпропетровська державна нотаріальна контора, регіональний сервісний центр МВС в Дніпропетровській області про визначення часток, визнання права власності на частину квартири та автомобіль залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків пять днів з дня отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання в строк вимог закону вказаних в ухвалі судді, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Розяснити, що за змістом ч.5 ст.121 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5-ти днів з дня отримання її копії.

Суддя: С.В. Зайченко