Справа № 308/7309/16-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21.07.2016 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Hyundai Auto Zeman S.R.O., третя особа на стороні відповідача ОСОБА_2 відділ поліції Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання права власності та про зобовязання вчинення дій,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Hyundai Auto Zeman S.R.O., третя особа на стороні відповідача ОСОБА_2 відділ поліції Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання права власності та про зобовязання вчинення дій.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

В прохальній частині позовних вимог позивач просить визнати права власності ОСОБА_1 на автомобіль Hyundai Santa Fe, 2016 року випуску та про зобовязання вчинення дій.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування. Тобто в позовній заяві має містись посилання, зокрема, на те, до кого предявлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

При цьому позовна заява про вирішення спору, що виникає з певних правовідносин, за формою і змістом повинна відповідати загальним правилам встановленим ст.119 ЦПК України, а залежно від предмета та підстави позову - і вимогам, які містяться у спеціальному законодавстві.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, оскільки в позовній заяві не викладені обставини, якими позивачі обґрунтовують вимоги, тобто ті юридично значимі факти відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, на основі яких він звертається з позовом саме до Hyundai Auto Zeman S.R.O., з викладенням обставин щодо якого порушеного права, гарантованого йому, коли і в чому це виявилось, способи захисту, яких суд може вжити відповідно до Закону, із зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог, оскільки в змісті позовної заяви не зазначено, в чому полягає порушення його прав саме відповідачем Hyundai Auto Zeman S.R.O., і яких саме, всупереч яким нормативним актам, внаслідок яких саме дій та з якими правовими наслідками. Позивач, заявляючи вимоги до Hyundai Auto Zeman S.R.O. про визнання права власності на автомобіль, не зазначив, які саме права позивача були порушені відповідачем.

Крім того, позовні вимоги в частині зобовязання вчинення дій заявлені до третьої особи ОСОБА_2 відділ поліції Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області не містять належного обґрунтування застосування заходів примусового впливу до третьої особи та взагалі вказана вимога в позові не обґрунтована. Крім того, заявлено вимогу про зобовязання вчинення дій міського відділу державної виконавчої служби ОСОБА_2 міськрайонного управління юстиції Закарпатської області а саме звільнення з під арешту автомобіля. Разом з тим таку особу взагалі не залучено як сторону по справі, копії позовної заяви з усіма додатками до позовної заяви до матеріалів позовної заяви не надано.

Відповідно до п.4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

В порушення вимог пункту 4 частини 2 ст. 119 ЦПК України, позивачем не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру. Разом з тим, сплачено судовий збір в сумі 552,00 грн. та 276,00 грн.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358 .

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови базою оцінки для визначення оціночної вартості для передбачених Податковим кодексом України цілей (далі - оціночна вартість) є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав

Також, згідно вимог даної Постанови, визначення оціночної вартості здійснюється: суб'єктами оціночної діяльності - суб'єктами господарювання, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» і мають сертифікат суб'єкта оціночної діяльності за напрямом та спеціалізацією, що відповідають об'єкту оцінки; суб'єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку земель», і мають ліцензію на виконання землеоціночних робіт (земельної ділянки як окремого об'єкта правочину);

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності. (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Оскільки позовна заява не містить ціну позову, тому відсутня можливість перевірити правильність суми судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду із даною позовною заявою.

В свою чергу, заявником не надано до суду звіт про оцінку майна автомобіля марки Hyundai Santa Fe, 2016 року випуску. Вказана обставина унеможливлює суд відкрити провадження у справі, оскільки в зв'язку з відсутністю вказаної оціночної документації, неможливо визначити дійсну та необхідну до сплати позивачем суму судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру встановлюється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» передбачено, що з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378,00 гривень.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п. 12 вищезазначеної Постанови, у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Позивачу слід звернути увагу на заявлені дві вимоги немайнового характеру, а саме: п.3 про зобовязання вчинення дій ОСОБА_2 відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області та міського відділу державної виконавчої служби ОСОБА_2 міськрайонного управління юстиції Закарпатської області та на заявлену вимогу майнового характеру, а саме: п.2 визнати за ОСОБА_1 право власності на автомобіль марки Hyundai Santa Fe, 2016 року випуску.

Таким чином позивачу слід сплатити судовий збір за другу вимогу немайнового характеру у розмірі 275,60 гривень, та судовий збір за вимогу майнового характеру з урахуванням дійсної вартості майна на час розгляду спору у відповідному розмірі.

Статтею 9 вказаного закону регламентовано наступний порядок зарахування судового збору до Державного бюджету України: судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Реквізити для сплати судового збору:

Призначення платежу: *;101; код клієнта за ЄДПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті; Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

- банк отримувача - ГУДКСУ у Закарпатській області

- р/р 0002

- код за

- МФО 812016

- код класифікації доходів бюджету 22030001.

Окрім цього, згідно ст. 119 ч. 4 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до п.1.7. Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої спільним наказом Міністерства юстиції України та Державної судової адміністрації України від 27 червня 2008 року № 1092/5/54, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 2 липня 2008 року за № 573/15264 суди України з питань надання міжнародної правової допомоги в цивільних справах взаємодіють з іноземними компетентними органами через Головні управління юстиції та Міністерство юстиції України.

Відповідно до ст. 2.3 Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень» затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 1092/5/54 від 27 червня 2008 року доручення та документи, що до нього додаються, складаються мовою, передбаченою відповідним міжнародним договором України. Якщо доручення чи документи, щодо нього додаються, складено українською мовою, слід додати завірений переклад на мову запитуваної держави. Переклад засвідчується уповноваженим перекладачем, або нотаріально.

Разом з тим, до позовної заяви не додано завірений переклад такої та документів, доданих до неї на мову запитуваної держави (чеську).

Крім того, питання, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом (хоча б один учасник правовідносин є іноземцем, особою без громадянства або іноземною особою; об'єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави), у тому числі й питання підсудності судам України справ з іноземним елементом, вирішуються згідно із Законом України «Про міжнародне приватне право».

Закон України «Про міжнародне приватне право» визначає приватноправові відносини як відносини, які ґрунтуються на засадах юридичної рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності, суб'єктами яких є фізичні та юридичні особи (п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про міжнародне приватне право»).

Відповідно до положень ст. 414 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України.

Загальні правила підсудності судам України цивільних справ з іноземним елементом визначені у ст. 75 Закону України «Про міжнародне приватне право».

Підсудність судам України справ з іноземним елементом визначається на момент відкриття провадження по справі, незважаючи на те, що в ході провадження у справі підстави такої підсудності відпали або змінились, крім випадків, передбачених у ст. 76 цього Закону.

Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право», суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у випадку якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у статті 77 цього Закону; якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача; у справах про відшкодування шкоди, якщо її було завдано на території України та якщо дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України.

Зі змісту позовної заяви убачається, що предметом спору являється рухоме майно отримане позивачем, як покупцем, від відповідача за договором купівлі-продажу товару, при цьому відповідач являється іноземною юридичною особою Чеської Республіки (Підтвердження позивачем не надано до матеріалів позовної заяви).

Згідно ст. 48 Договору між Україною та Чеською Республікою про правову допомогу в цивільних справах (Дата набуття чинності: 18.11.2002) передбачено, що правовідносини, що виникають в результаті укладення договорів, регулюються законодавством, яке обирається за згодою їхніх учасників. Якщо учасники не змогли домовитися, ці відносини регулюються законодавством тієї Договірної Сторони, на території якої було укладено договір, за винятком випадків, передбачених пунктом 3 цієї статті.

Відповідно до матеріалів позову, спірний товар придбаний за межами України, між сторонами не передбачено угоду про підсудність справи судам України, відповідач на території України не знаходиться та дана категорія справ зі спірних правовідносин не включена до переліку справ, встановлених ст. 77 Закону України «Про міжнародне приватне право», якою визначена виключна підсудність судам України у справах з іноземним елементом. Отже, беручи до уваги вищевикладені обставини, позивачу слід обґрунтувати підстави звернення з вказаною позовною заявою до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Окрім вищенаведеного слід зазначити, що відповідно до п. 4 прохальної частини позивач просить у забезпечення позову накласти арешт на вищевказаний автомобіль марки Hyundai Santa Fe, 2016 року випуску.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 151 Цивільного процесуального кодексу України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Разом з тим, у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, необхідні для забезпечення позову (ч. 2 ст. 151 Цивільного процесуального кодексу України).

Натомість при зверненні до суду з вимогою про забезпечення позову чи доказів є окремі вимоги, зокрема слід звертатися із заявою (клопотанням) та сплативши при цьому судовий збір відповідно до Закону України «Про судовий збір» в розмірі 275,60 грн. Також, позивачу відповідно до законодавства України слід вказати причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України в новій редакції.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Hyundai Auto Zeman S.R.O., третя особа на стороні відповідача ОСОБА_2 відділ поліції Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання права власності та про зобовязання вчинення дій - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3