АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції - Кізюн Л.І.
№06.67/70/2016 Доповідач - Борисова О.В.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 серпня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Соколової В.В.

при секретарі: Мовчан О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про роз'яснення ухвали Апеляційного суду м. Києва від 16 червня 2016 року у справі за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2015 року по цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 16 червня 2016 року апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 відхилено, рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2015 року залишено без змін.

02 липня 2016 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про роз'яснення ухвали Апеляційного суду м. Києва від 16 червня 2016 року, в якій просив, роз'яснити вказану ухвалу суду, а саме роз'яснити суть судового рішення в частині - на користь саме якої особи стягнуто заборгованість.

Зазначає, що в резолютивній частині рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2015 року вирішено стягнути заборгованість за кредитним договором з відповідача ОСОБА_1 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» , проте на інтернет сайті Міністерства юстиції України при спробі пошуку за Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що юридичної особи з кодом не знайдено.

Сторони в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а тому колегія суддів вважає можливим розглядати заяву про роз'яснення ухвали суду у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи заяви, колегія суддів дійшла висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 15.10.2015 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за кредитним договором №014/9408/85/53077 від 07.03.2007 року в розмірі 139 139,58 доларів США, що в еквіваленті до курсу НБУ становить 3051330 грн. 99 коп., яка складається із: заборгованості за кредитом в розмірі 119045,37 доларів США, що в еквіваленті до курсу НБУ становить 2610664 грн.96 коп; заборгованості за відсотками в розмірі 10412,37 доларів США, що в еквіваленті до курсу НБУ становить 228343 грн. 28 коп; пені в розмірі 9681,84 доларів США, що в еквіваленті до курсу НБУ становить 212322 грн. 75 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судовий збір в розмірі 3654 грн.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 24.02.2016 року заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 15.10.2015 року залишено без задоволення.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права просить скасувати рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 16 червня 2016 року апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 відхилено, рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2015 року залишено без змін.

Відповідно до ч.1 ст.221 ЦПК України якщо рішення є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 «Про судове рішення у цивільній справі», визначено, що відповідно до ст. 221 ЦПК України роз'яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

Зі змісту ст.221 ЦПК України вбачається, що подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається стосовно рішення суду яке може бути пред'явлено до примусового виконання.

В силу зазначеної норми процесуального права роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Суть роз'яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповіді на нові та невирішені ним вимоги, він лише має роз'яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, Апеляційним судом м. Києва 16 червня 2016 року за наслідками розгляду апеляційної скарги відповідача ОСОБА_1 постановлено ухвалу, а не рішення суду, яка згідно положень ст.221 ЦПК України не підлягає роз'ясненню.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про роз'яснення ухвали Апеляційного суду м. Києва від 16 червня 2016 року.

Керуючись ст.ст.218, 221, 317 ЦПК України колегія суддів , -

У Х В А Л И Л А:

У задоволені заяви відповідача ОСОБА_1 про роз'яснення ухвали Апеляційного суду м. Києва від 16 червня 2016 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: