Справа № 128/2363/16-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

13.10.2016 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого-судді Ганкіної І.А.,

за участі секретаря Кіяниці А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання однією сім'єю та факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, мотивуючи позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_16, у віці 78 років, помер його двоюрідний дядько ОСОБА_3. Протягом тривалого часу дядько постійно хворів, йому було важко пересуватися, оскільки він мав захворювання суглобів та міг пересуватися лише з допомогою палиці. Останніх шість років він взагалі не міг пересуватися без сторонньої допомоги, а тому постійно перебував у ліжку, не був здатний до самообслуговування. Дружини та дітей у нього не було. Мати батька позивача, ОСОБА_4 - ОСОБА_5, була рідною сестрою ОСОБА_6 (прізвище після шлюбу - ОСОБА_6), яка була матір'ю двоюрідного дядька позивача, ОСОБА_3. Тому, оскільки позивач був родичом ОСОБА_3, йому довелося проживати разом з ним однією сім'єю, так як останній мав незадовільний стан здоров'я і потребував постійного нагляду та сторонньої допомоги. Відтак, у них був спільний бюджет, позивач купував ліки, продукти харчування, робив у помешканні необхідні роботи, купував побутову техніку, загалом надавав дядькові всіляку допомогу та доглядав за ним. Крім того, коли дядько перебував у лікарні, він провідував його, купував продукти харчування, ліки тощо. Після смерті дядька позивач займався його захороненням та поминками. Враховуючи те, що позивач є родичом спадкодавця і проживав з ним однією сім'єю більше п'яти років, він вважає себе спадкоємцем за законом після смерті двоюрідного дядька, а тому у нього виникла необхідність звернутися до суду з даним позовом. Крім того, необхідність у зверненні до суду виникла також у зв'язку з тим, що не збереглися документи, які підтверджують факт родинних відносин з двоюрідним дядьком. В позові позивач також зазначив про те, що за життя дядька, з його слів, йому було відомо про те, що дядько написав заповіт на користь матері позивача ОСОБА_2. Зі слів своєї матері позивачу відомо, що спадщину за заповітом вона не приймала. Отримати інформацію від нотаріуса з цього приводу позивач не має можливості, оскільки не підтверджено факт спільного проживання та родинних відносин. Також позивачу не відомо про можливе існування інших спадкоємців.

В судове засідання учасники процесу не з'явились, попередньо подали через канцелярію суду письмові заяви про розгляд справи у їх відсутність, при цьому представник позивача ОСОБА_1 згідно довіреності ОСОБА_7 позовні вимоги підтримує повністю, просить позов задовольнити, а відповідач ОСОБА_2 в поданій заяві зазначила, що вважає позовні вимоги законними та обґрунтованими, а тому не заперечує проти їх задоволення.

Згідно ч. 2 ст. 158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Врахувавши думки та позиції учасників процесу, викладені у поданих до суду письмових заявах, дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку.

Частиною 1 статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_16 в м. Вінниці, у віці 78 років, помер ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 25.06.2015 року (а.с. 3).

Згідно копії лікарського свідоцтва про смерть № 327 (остаточне) від 25.06.2015 року, причиною смерті ОСОБА_3 була наростаюча дихально-серцева недостатність (гостре порушення мозкового кровообігу) (а.с. 36).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне йому на праві власності майно, до складу якої входить також квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується копією технічного паспорта на зазначену квартиру (а.с. 32-34) та копією свідоцтва про право власності на житло, виданого 14.10.2003 року (а.с. 35).

Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 написав залишив заповіт, посвідчений 29.07.2010 року приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу - Дунаєвською Світланою Миколаївною, яким заповів усе своє майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, у тому числі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він матиме право за законом - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 44 зі звороту).

ОСОБА_2 спадщину після смерті ОСОБА_3 у встановлений законом строк не прийняла та на неї не претендує, що вбачається з її письмової заяви про визнання позову (а.с. 73).

Крім того, відповідно до листа Першої Вінницької державної нотаріальної контори за № 2757/01-16 від 26.09.2016 року, згідно з даними зі Спадкового реєстру та архівними даними, спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_16 ОСОБА_3, не заводилась (а.с. 71, 72).

Протягом тривалого часу, до моменту своєї смерті, ОСОБА_3 хворів і за станом свого здоров'я не здатен був на самообслуговування, тому потребував постійної сторонньої допомоги та догляду, що підтверджується копією рішення № 78 Комунального закладу «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» від 14.02.2014 року (а.с. 4) та копією довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією» серії 12 ААА № 042361 від 01.04.2015 року (а.с. 5).

З копії довідки № 01-2/88, виданої КЗ «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» від 25.01.2016 року вбачається, що дійсно стан здоров'я ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, в останні роки був незадовільним, а його племінник ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, проживав разом з дядьком за адресою: АДРЕСА_1 та здійснював за ним догляд (а.с. 6).

Відповідно до копії довідки № 143, виданої ТОВ «Житлово-Експлуатаційне Об'єднання» 15.01.2016 року гр. ОСОБА_1, останній постійно проживав без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1, разом з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, по день його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_16. Вони вели спільне господарство згідно акта опитування сусідів № 2042 від 14.01.2016 року (а.с. 53, 58).

З копії довідки № 7/4/6, виданої спеціалізованим кафе «ІНФОРМАЦІЯ_17» 07.04.2016 року вбачається, що 26.06.2015 року ОСОБА_1 було зроблено замовлення на організацію та проведення поминального обіду по смерті ОСОБА_3 в спеціалізованому кафе «ІНФОРМАЦІЯ_17» за адресою: АДРЕСА_4 на 20 (двадцять) чоловік на загальну суму 1800 (одна тисяча вісімсот) грн., про що свідчить запис в книзі реєстрації за № 26/6/5 від 26.06.2015 року (а.с. 51). А також, відповідно до копії квитанції № 001142 від 25.06.2015 року ОСОБА_1 було сплачено за ритуальні послуги, в зв'язку з смертю ОСОБА_3, 2094 (дві тисячі дев'яносто чотири) грн. 52 коп. (а.с. 51).

Згідно ксерокопії паспорта позивача ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, серії НОМЕР_3, виданого Вінницьким РВ УМВС України у Вінницькій області 22.10.2003 року, останній з 27.12.2003 року був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3; знятий з реєстрації місця проживання - 03.02.2015 року (а.с. 43).

З копії довідки № 1538, виданої виконкомом Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області від 25.04.2016 року вбачається, що склад сім'ї ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3, наступний: ОСОБА_4 - чоловік, ІНФОРМАЦІЯ_8; ОСОБА_9 - син, ІНФОРМАЦІЯ_9 (а.с. 57).

Відповідно до копії акта від 22.01.2016 року, затвердженого сільським головою с. Якушинці, Вінницького району Вінницької області та скріпленого гербовою печаткою, вбачається, що зі слів ОСОБА_10, ОСОБА_11 та ОСОБА_2, ОСОБА_1, дійсно не проживає за адресою: АДРЕСА_3 з 2010 року, оскільки з цього часу проживав зі своїм дядьком ОСОБА_3 (а.с. 66).

ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_3 продовжує проживати в квартирі ОСОБА_3 та сплачує комунальні платежі, що підтверджується копіями розрахункових книжок та копією квитанції станом на 30.08.2016 року (а.с. 56). Відповідно до довідки № 175, виданої ТОВ «Житлово-Експлуатаційне Об'єднання» від 13.04.2016 року, по особовому рахунку № НОМЕР_4 за адресою: АДРЕСА_1 заборгованість по утриманню будинку та вивезенню ТПВ - відсутня (а.с. 29).

Згідно ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 58 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Суд не бере до уваги подані позивачем як докази: копії товарних чеків та гарантійних талонів (а.с. 50, 52, 54-55), оскільки з них неможливо встановити, що саме зазначені в них товари були придбані для ОСОБА_3

Також судом встановлено, що мати батька позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5, була рідною сестрою ОСОБА_6 (прізвище після шлюбу - ОСОБА_6), яка була матір'ю двоюрідного дядька позивача, ОСОБА_3, що підтверджується наступними доказами: копією свідоцтва про народження ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, серії НОМЕР_5 від 02.06.1987 року, в якому в графі «батько» зазначений «ОСОБА_4», а в графі мати зазначена «ОСОБА_2» (спадкоємиця за заповітом) (а.с. 37); копією свідоцтва про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_8, серії НОМЕР_6 від 06.08.1979 року, в якому в графі «мати» зазначена «ОСОБА_5» (а.с. 27); копією довідки № 145, виданої виконкомом Широкогребельської сільської ради Вінницького району Вінницької області від 11.05.2016 року, відповідно до якої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_10, згідно погосподарських книг виконкому Широкогребельської сільської ради Вінницького району Вінницької області дійсно проживала в с. Широка Гребля, Вінницького району Вінницької області (а.с. 59); копією довідки № 169, виданої виконкомом Широкогребельської сільської ради Вінницького району Вінницької області від 25.05.2016 року, відповідно до якої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_12, згідно погосподарських книг виконкому Широкогребельської сільської ради Вінницького району Вінницької області дійсно проживала в АДРЕСА_5 (а.с. 60); копією довідки № 181, виданої виконкомом Широкогребельської сільської ради Вінницького району Вінницької області від 08.06.2016 року, відповідно до якої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_12, згідно погосподарських книг виконкому Широкогребельської сільської ради Вінницького району Вінницької області дійсно народилася та проживала в АДРЕСА_5, батьками її були: батько - ОСОБА_12; мати - ОСОБА_13 (а.с. 61); копією архівної довідки 07-1706/7, виданої Державним архівом Вінницької області від 17.05.2016 року, відповідно до якої у метричній книзі про народження по Іоанно-Богословській церкві с. Широка Гребля, Вінницького повіту Подільської губернії (в даний час Вінницького району Вінницької області) за 1913 рік є запис № 36 про хрещення 27 грудня 1913 року дочки на ім'я ОСОБА_6, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_18, батьками записані: с. Широка Гребля селянин ОСОБА_12 («ОСОБА_12» - у документі російською мовою) та його законна дружина ОСОБА_13, обоє православного віросповідання; національність у метричних книгах не вказувалась (а.с. 63); копією архівної довідки № 07-1707/7, виданої Державним архівом Вінницької області від 17.05.2016 року, згідно якої у книзі актових записів про шлюб громадян по с. Широка Гребля, Вінницького району Вінницької області за 1935 рік є актовий запис № 5 за …листопада 1935 року (дату не видно) про одруження такого змісту: «наречений: ОСОБА_14, 26* р., українець, розлучений, другим шлюбом; наречена: ОСОБА_6*, 21 р., українка, розлучена, другим шлюбом. Прізвище після шлюбу: ОСОБА_6» *так у документі (а.с. 64); копією архівної довідки 07-1705/7, виданої Державним архівом Вінницької області від 17.05.2016 року, відповідно до якої у книзі актових записів про народження громадян по с. Широка Гребля, Вінницького району Вінницької області за 1937 рік є актовий запис № 2 за 02.01.1937 року про народження такого змісту: П.І.Б. народженого: ОСОБА_3; дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_19.; батьки: ОСОБА_14 27 р.ОСОБА_6, 22 р., українка *так у документі (а.с. 65); копією паспорта ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_14, серії НОМЕР_7, виданого Ленінським РВ УМВС України у Вінницькій області 10.01.2000 року (а.с. 74).

Згідно пункту 1 частини 1 статті 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно пункту 21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім'єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно

проживали зі спадкодавцем, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім'ї, тощо.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.Сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Факти, які просить встановити позивач, мають для нього юридичне значення, оскільки від їх встановлення залежить виникнення його спадкових прав після смерті ОСОБА_3

Таким чином, аналізуючи вищезазначене, суд вважає, що позивач довів належними та допустимими доказами те, що він спільно проживав однією сім'єю з ОСОБА_3 з лютого 2009 року до дня смерті останнього - ІНФОРМАЦІЯ_16 включно, а також, що ОСОБА_3 є його двоюрідним дядьком.

Вищевикладене дає суду законні підстави для прийняття визнання позову відповідачем та його задоволення.

Крім того, оскільки позивачем не заявлено клопотання про стягнення з відповідача судових витрат по сплаті судового збору, суд вважає залишити їх за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 57-59, 1217 ЦК України, ст.ст. 3, 10, 11, 15, 60, 158, 174, 197, 212-215, 256 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_15, постійно проживав з ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_16, однією сім'єю з лютого 2009 року по час відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_16.

Встановити факт, що ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_16, був двоюрідним дядьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_15.

Судові витрати залишити за позивачем ОСОБА_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається на рішення суду до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

СУДДЯ: