Справа № 336/4205/15-ц
Пр. № 2-п/336/54/2016
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 жовтня 2016 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Щасливої О.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в особі законного представника ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_1, треті особи - орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району, Шевченківський відділ у м. Запоріжжі управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області, про усунення перешкод в користуванні власністю,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13.05.2016 року задоволений позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в особі законного представника ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_1, треті особи - орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району, Шевченківський відділ у м. Запоріжжі управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області, про усунення перешкод в користуванні власністю.

Зазначене рішення ухвалене при заочному розгляді справи.

Відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що вона з поважної причини не була присутньою у судовому засіданні, так як перебувала в стаціонарі закладу охорони здоровя, про що в телефонній розмові повідомила секретарю судового засідання. Крім того, заява містить доводи про те, що судом не враховано істотні для вирішення справи обставини, а саме: хто з відповідачів фактично мешкає в спірному житлі; хто і в який спосіб перешкоджає вселенню позивача в належну йому квартиру; які правовідносини виникли між позивачем і відповідачем ОСОБА_1 після переходу до нього права власності на житло; чи є у відповідача право користування чужим майном (сервітут); за яких умов позивач дозволив вселення в житло і реєстрацію в ньому малолітньої особи ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, після набуття ОСОБА_2 права власності на квартиру; не зясувано наявність у малолітньої особи батька та незалення його до участі в справі як законного представника малолітнього. Зазначені обставини, на думку відповідача, у сукупності є підставою для скасування заочного рішення суду, про що вона і просить у заяві.

В судове засідання 22 серпня 2016 року належним чином повідомлена про час та місце вирішення заяви відповідач не зявилася, надавши заяву з проханням відкласти судовий розгляд через її перебування у відпустці з тимчасової непрацездатності, що зумовило відкладення судового засідання в цей день.

В судові засідання 30 вересня і 7 жовтня 2016 року відповідач, яка повідомлялась про час розгляду заяви, не зявилася з невідомих причин, доказів в обґрунтування поважності причини неявки 22 серпня 2016 року не надала.

Позивач, належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, до суду не зявився.

Його представник надав суду заяву, яка містить прохання про вирішення питання без участі позивача і його представника, а також залишення заяви про скасування заочного рішення без задоволення через її необгрунтованість.

Інші особи, які беруть участь у справі, належним чином повідомлені про проведення судового засідання, до суду не зявилися, про причини неявки суд не повідомили.

Наведені обставини в силу ст. 231 ЦПК України є підставою для вирішення заяви у відсутність осіб, які беруть участь у справі.

Вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, суд знаходить заяву такою, що не підлягає задоволенню, з наступних міркувань.

В силу ст. 228 ЦПК України заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою ним протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з наведеного, лише сукупність зазначених обставин може зумовити скасування заочного рішення.

За змістом ст. 76 ЦПК України судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку.

Як випливає з матеріалів справи (а. с. 56), розгляд справи 18 листопада 2015 року не відбувся через неявку відповідачів. Повістка, адресована відповідачу за зареєстрованим місцем її проживання, що містить виклик в судове засідання 29 березня 2016 року, отримана нею 18 лютого 2016 року (а. с. 68), що не залишає у суду сумнівів про належне повідомлення сторони про це судове засідання.

Кореспонденція з повісткою про судове засідання 13 травня 2016 року повернулася до суду в нерозпечатаному конверті з відміткою установи пошти по повернення через сплив строку зберігання, що свідчить про відмову адресата отримати повістку, а також належне повідомлення такої особи (а. с. 84).

Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних (постановляє заочне рішення).

У звязку з викладеним суд вважає, що дві неявки поспіль в судові засідання відповідача, повідомленої, як зазначено, у законному порядку, від якої не надійшло заяви про вирішення спору за її відсутності, є підставою для вирішення справи при заочному судовому розгляді.

І хоча відповідач і додає до цієї заяви копію листка непрацездатності на період з 29 квітня по 13 травня 2016 року включно (а. с. 100), ці обставини не впливають на висновок суду про можливість вирішення справи при заочному розгляді, оскільки: по-перше, про хворобу відповідача суду не було відомо на час прияйняття рішення про проведення заочного засідання; по-друге, в силу наведеної частини статті 169 ЦПК України заочний розгялд справи може зумовити друга неявка відповідача, повідомленого належним чином, незалежно від причини цієї неявки.

Підсумовуючи наведені міркування, суд не може констатувати наявність однієї із складових, сукупність яких є підставою для скасування заочного рішення, а саме: поважності причини неявки відповідача в судові засідання та неповідомлення про них (причини) суду.

Щодо другої складової - наявності фактичних даних, які не враховані судом, суд вважає, що твердження позивача в заяві про перегляд заочного рішення суду містять лише заперечення проти позову, які відповідач за бажання міг направити суду протягом розгляду справи, не є доказами, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, в розумінні ст. 232 ЦПК України і могли б вплинути на зміст рішення суду.

За загаданих обставин суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, оскільки відповідач не довела жодної з обставин, лише сукупність яких відповідно до закону є підставою для скасування заочного рішення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 231 ЦПК України вважає за необхідне розяснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись ст. ст. 230-232, 293 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13.05.2016 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в особі законного представника ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_1, треті особи - орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району, Шевченківський відділ у м. Запоріжжі управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області, про усунення перешкод в користуванні власністю залишити без задоволення.

Розяснити ОСОБА_1 право на оскарження заочного рішення суду в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством України.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя О.В. Щаслива