Справа № 761/7870/16-ц
Провадження № 2-п/761/206/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Голопич Н.Р., розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення про розірвання шлюбу. Зазначає, що не отримував судові повістки. Також вказує на те, що йому з дружиною потрібен час для примирення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав заяву, просив задовольнити.

ОСОБА_3 просила суд не скасовувати заочне рішення. Зазначила, що до подання заяви про розірвання шлюбу підійшла дуже виважено. З лютого 2016 р. її думка не змінилась.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає встановленим наступне.

18.05.2016 р. заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Підстави для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку передбачені ч. 1 ст. 232 ЦПК України, а саме - заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В розумінні положень норм процесуального права, для скасування заочного рішення необхідно наявність одночасно двох обставин - поважність причин неявки в судове засідання та наявність доказів, які мають суттєве значення для вирішення спору.

Згідно положень ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Як свідчать матеріали справи судове повідомлення про час, місце, дату судового засідання, ухвала про відкриття провадження у справі, копія позову із додатками направлялись відповідачу за адресою реєстрації: АДРЕСА_1.

Крім того, слід зазначити, що заявником не надано будь - яких доказів, які б мали суттєве значення для вирішення справи по суті.

Позивач зазначила, що свою думку щодо розірвання шлюбу з ОСОБА_1 не змінила.

Під час розгляду справи доказам, встановленим обставинам під час розгляду справи було надано належну оцінку, що знайшло своє відображення у заочному рішенні.

Розгляд відбувався відповідно до положень чинного процесуального права та спір вирішено по суті на підставі норм матеріального права, які мають застосовуватись до правовідносин, що виникли між сторонами.

За таких обставин підстави для скасування заочного рішення відсутні.

Керуючись статтями 230, 231, 232 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2016 року у справі за позовом гоголиної ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Апеляційного суду м. Києва.

Суддя