Справа №442/6109/16-ц
Провадження №2-о/442/117/2016
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2016 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Коваля Р.Г.

при секретарі Нестір А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дрогобичі цивільну справу за заявою ОСОБА_1, за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеною заявою, посилається на те, що він народився 05.04.1962р. в с. Добрівляни Дрогобицького району. Його мати, ОСОБА_3, була польської національності, про що свідчить запис у його свідоцтві про народження, де в графі «Національність батьків» зазначено - Полька.

28 липня 2016 р. він звернувся у ОСОБА_2 районний відділ РАЦС із заявою про надання витягу із реєстру актів цивільного стану щодо підтвердження дошлюбного прізвища моєї матері. 28.07.2016 р. ОСОБА_2 РАЦС йому було надано витяг № 0 у якому відсутній запис про національність його батьків.

Таким чином, актовий запис №7 від 26.10.1961 р. (згідно витягу №0) містить недостовірну інформацію, а саме не містить даних про національність батьків. Офіційне підтвердження державою (в особі органів РАЦС) національності його матері необхідно йому для оформлення карти поляка у Посольстві ОСОБА_4.

Крім цього, з усної відповіді працівника ОСОБА_2 РАЦС йому стало відомо, що в актовому записі про шлюб його батьків №7 від 26.10.1961 р. національність його матері зазначено «українка». З огляду на це, внесення змін до актового запису про національність його батьків має для нього юридичне значення.

В судове засідання заявник не з»явився, в поданій суду заяві просив проводити розгляд справи за його відсутності.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не зявився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності. Щодо задоволення заяви - покладається на думку суду.

У зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу в порядку ст. 197 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши письмові докази, суд встановив, що згідно копії свідоцтва про народження заявника серії ІV-УР №600723 від 18.04.1962 року, складеному та зареєстрованому ОСОБА_2 Бюро ЗАГСу Львівської області, за №18 національність батька записано як українець, матер і- полька.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу, відсутній запис про національність батьків заявника.

Відповідно до ст.30 ЦК України фізична особа має право на збереження своєї національної, культурної, релігійної, мовної самобутності, а також на правильний вибір форм та способів прояву своєї індивідуальності , якщо вони не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно ст.11 Закону України «Про національні меншини в Україні» громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність. Примушення громадян у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається.

Приналежності до польської національності мами заявника дає можливість встановити, що він теж за національністю поляк.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України від 07.07.1995 року «Про практику розгляду судами справ щодо встановлення неправильності запису в актах громадянського стану» зазначено, що при розгляді таких справ слід враховувати, що в актових записах про народження повинні міститись відомості про національність батьків, а якщо їх не було внесено чи неправильно зазначено та такий актовий запис має бути доповнено відповідно до рішення суду. Питання щодо національності батьків, суд вирішує на підставі письмових та інших доказів.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України за N 5 від 01.03.95 р. "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення (Із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України від 25.05.98 зазначено: Суд може встановлювати факти, які й за іноземним законодавством тягнуть за собою правові наслідки для заявника і рішення суду необхідне заявникові для застосування у відносинах з громадянами інших держав (Пункт І із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України №15 від 25.05.98) .

Відповідно до Закону "Про ОСОБА_5", прийнятого парламентом ОСОБА_6 07 вересня 2007 року, особи польського походження мають право на отримання ОСОБА_5 та мають право на території ОСОБА_6 користуватись пільгами безкоштовно у ОСОБА_6 здобувати освіту, право на працевлаштування в ОСОБА_6, отримувати знижки на проїзд тощо, тобто встановлення факту приналежності до національності "поляк" тягне за собою юридичні наслідки, описані вище, в тому числі і впливає на немайнові права, передбачені законодавством іншої держави.

Відповідно до вимог п.2 ст.256 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти від яких залежить виникнення зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не встановлено іншого порядку їх встановлення.

При таких обставинах суд вважає, що встановлення даного факту не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси осіб та має для заявника юридичне значення, а тому підстав для відмови у задоволенні заяви, судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 15, 57-60, 208, 209, 212- 215, 256, 259 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 - задоволити.

Внести зміни в актовий запис про шлюб №7 від 26 жовтня 1961 року, складений виконавчим комітетом Добрівлянської сільської ради Дрогобицького району Львівської області відносно громадян ОСОБА_7 та ОСОБА_8, а саме: в графі «Відомості про наречену» в пункті «Національність» замість «Українка» вказати «Полька».

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення або десяти днів з дня отримання копії цього рішення особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час його проголошення.

Головуючий Р.Г.Коваль