Справа № 739/279/16-ц
Провадження № 2/739/90/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"16" березня 2016 р. м. Новгород-Сіверський

Новгород-Сіверський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого - судді Чепурка В.В.,

за участі:

секретаря - Лукаш Н.Я.,

позивачки - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Биринської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (далі - позивачки) звернулися до суду з позовом до Биринської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області (далі - відповідач) про визначення їм додаткового строку, достатнього для подання заяв про прийняття спадщини ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Свої позовні вимоги мотивують тим, що після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої входять дві земельні ділянки площею 0,0476 га та 4,7778 га відповідно. За життя ОСОБА_3 склала заповіт яким все належне їй майно заповіла їм у рівних частинах. Для прийняття спадщини вони не змогли вчасно звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори, оскільки після смерті ОСОБА_3 не знали про існування заповіту та спадкового майна і дізналися про них лише зараз. У зв'язку з викладеним просять визначити їм додатковий строк для подання заяв про прийняття спадщини ОСОБА_3

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві при цьому пояснила, що покійна ОСОБА_3 була двоюрідною бабусею як її, так і ОСОБА_2 На момент смерті ОСОБА_3 утримувалася в будинку для пристарілих і з ними постійного не проживала. Після смерті ОСОБА_3 вони заяв про прийняття її спадщини нотаріусу не подавали. Однак нещодавно дізналися про наявність заповіту та спадкового майна у зв'язку з чим вирішили оформити спадщину, але з'ясуловася, що ними було пропущено строк для подання заяв про прийняття спадщини. Необізнаність про наявність заповіту та спадкового майна вважає поважною причиною пропуску строку для подання заяв про прийняття спадщини. Також не заперечувала проти розгляду справи без участі представника відповідача з постановленням заочного рішення.

Позивачка ОСОБА_2 у судове засідання не з'явилася, при цьому подала заяву про розгляд справи без її участі, в якій зазначила, що позов підтримує повністю.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, причини своєї неявки не повідомив, хоча про час та місце судового розгляду був поінформований належним чином. Враховуючи вказане, а також позицію позивачки, судом прийнято рішення про розгляд справи без участі представника відповідача з постановленням заочного рішення.

Заслухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи та наявні у них докази, суд приходить до наступних висновків.

Як встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 року в м. Чернігові Чернігівської області померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерті серії НОМЕР_1 від 02 лютого 2016 року (а.с. 4).

На час смерті у власності ОСОБА_3 перебували земельні ділянки площею 4,7778 га та 0,0476 га з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується державними актами на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_3 та серії НОМЕР_2 від 15 листопада 2011 року (а.с. 24-27).

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, яким все своє майно заповіла ОСОБА_1 та ОСОБА_2, тобто позивачка (а.с. 5).

Відповідно до частин першої та другої статті 1223 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною четвертою статті 1268 ЦК України передбачено, що малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Згідно частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частинами першою та другою статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Позивачі є спадкоємцями ОСОБА_3 за заповітом. При цьому, оскільки вони на момент смерті ОСОБА_3 постійно з нею не проживали, а відомості про недієздатність чи обмежену дієздатність позивачів відсутні, відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України для прийняття спадщини ОСОБА_3 позивачі повинні були подати нотаріусу заяви про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, тобто дня смерті ОСОБА_3, однак цього не зробили.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з частиною третьою статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз'яснень, що містяться в абзаці 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №8 від 30 травня 2008 року вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно висновків Верховного Суду України, які містяться у постановах від 26 вересня 2012 року та 04 листопада 2015 року, винесених за результатами розгляду справ №6-85цс12 та №6-1486цс15 відповідно, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Як з'ясовано, строк для подання заяв про прийняття спадщини ОСОБА_3 був пропущений позивачами, оскільки останні не були обізнані про наявність заповіту ОСОБА_3 та наявність у останньої спадкового майна.

Вказана обставина, виходячи зі змісту наведених вище правових приписів, не може розглядатись як поважна причина пропуску строку для подання заяв про прийняття спадщини, оскільки вона лише свідчіть про недостатню обізнаність позивачів з вимогами законодавства щодо порядку прийняття спадщини та не може розцінюватися, як обставина, що становила для позивачів об'єктивні, непереборні, істотні труднощі в поданні заяв про прийняття спадщини.

Викладене вище свідчить, що позивачами не надано суду жодних доказів, які б підтверджували наявність у них об'єктивних, непереборних, істотних труднощів у поданні заяв про прийняття спадщини після ОСОБА_3 і вказували б на поважність пропуску ними визначеного законодавством строку для вчинення цих дій.

За таких обставин у задоволенні позовних вимог про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяв про прийняття спадщини необхідно відмовити повністю у зв'язку з їх необґрунтованістю.

На підставі викладеного, керуючись статтями 1221, 1223, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, статтями 2, 10, 11, 60, 88, 174, 209, 212-215, 218, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р I Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Биринської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити повністю.

Заочне рішення може бути переглянуте Новгород-Сіверським районним судом Чернігівської області за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана ним до Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення. У випадку залишення ухвалою суду заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене відповідачем у загальному порядку в десятиденний строк з дня винесення судом відповідної ухвали.

Особи, які брали участь у справі, можуть оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду Чернігівської області через Новгород-Сіверський районний суд Чернігівської області шляхом подання в десятиденний строк з дня проголошення заочного рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення заочного рішення, можуть подати апеляційну скаргу до Апеляційного суду Чернігівської області через Новгород-Сіверський районний суд Чернігівської області протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення.

Суддя В.В. Чепурко

Повний текст рішення складено 17 березня 2016 року.