Справа № 758/2937/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 березня 2016 року суддя Подільського районного суду м.Києва Ларіонова Н. М., розглянувши матеріали заяви Житлово-будівельного кооперативу «Приборіст-4» про видачу судового наказу про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1,

В С Т А Н О В И В :

ЖБК «ПРиборіст-4» звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги в розмірі 18 305,77 грн.

Дослідивши матеріали заяви, у прийнятті заяви про видачу судового наказу слід відмови, виходячи з таких підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суд відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із доданих до заяви про видачу судового наказу документів вбачається спір про право.

Згідно роз'яснення п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 р. N 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника, документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги, із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Як вбачається з матеріалів справи, заявник просить стягнути з боржника заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг в сумі 18 305,77 грн. за період 01.01.2010 р. по 31.12.2015 р. Таким чином, стягувачем розрахована сума за період, який виходить за строк позовної давності, а тому вона не є безспірною. Стягувач не обґрунтував свої вимоги та не надав документи, що підтверджують правильність і безспірність розрахунків. Визначений розмір потребує додаткової оцінки та дослідження у сукупності з іншими доказами.

З огляду на те, що із доданих до заяви про видачу судового наказу документів вбачається спір про право, суд приходить до висновку про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу та про необхідність повернення заяви заявнику.

Згідно ч. 2 ст. 99 ЦПК України, у разі відмови в прийнятті заяви про видачу судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред'явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу зараховується до суми судового збору, встановленої за позовну заяву.

Керуючись п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 р. N 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» ст. 100, 210, 293 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити Житлово-будівельного кооперативу «Приборіст-4» у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1.

Роз"яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Подільський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

СуддяН. М. Ларіонова