Провадження №2/760/6536/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/про залишення позовної заяви без руху/

10 листопада 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства "КИЇВЕНЕРГО" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за актом порушення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 на свою користь 818,22 грн. боргу за актом порушення №21331, 1 446,05 грн. боргу за актом порушення №34570, а також просить стягнути з ОСОБА_2 судовий збір сумою 1378,00 грн.

Відповідно до чинного законодавства України, а саме ст. 119 ЦПК України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві, має міститись посилання, зокрема, на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 96 ЦПК України у разі якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості, може бути видано судовий наказ.

Згідно ч. 3 ст. 118 ЦПК України позовна заява щодо вимог, визначених у частині першій статті 96 цього Кодексу, може бути подана тільки в разі відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу або скасування його судом.

Відповідно до ч. 6 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви, що подається у випадках, визначених частиною третьою статті 118 цього Кодексу, мають бути додані копії ухвали про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу або ухвали про скасування судового наказу.

Виходячи з зазначених нормам процесуального права, можна зробити висновок, що у випадку подання позову про стягнення комунальних послуг, суду необхідно перевіряти наявність ухвали про відмову у видачі судового наказу. У випадку відсутності такої ухвали, суд повинен залишити без руху позовну заяву з наданням строку для усунення недоліків.

Поряд із цим, суду потрібно встановити наявність спору про право, і, якщо спір має місце, то суду потрібно відкривати провадження по справі, оскільки в даному випадку наказне провадження не можливе.

Позивачем при зверненні до суду із даним позовом надано не копію ухвали про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу, а копію ухвали про повернення заяви для подачі до належного суду від 26.02.2016.

З матеріалів даного позову вбачається наявність спору про право, тому суддею приймається до уваги вищевказана ухвала, однак дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Пунктом 2 частини 2 статті 119 ЦПК України передбачено, що в позовній заяві зазначається ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України, позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Згідно ч. 9 ст. 110 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред'являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Позивач, звертаючись до Солом'янського районного суду м. Києва із вказаним позовом, зазначив адресу проживання відповідача: АДРЕСА_1

Однак, як вбачається з наявної в матеріалах позову копії ухвали від 26.02.2016 на виконання ч. 3 ст. 122 ЦПК України було отримано відповідь відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України у м. Києві, згідно якої боржник ОСОБА_1 зареєстрованою по місту Києву не значиться.

Крім того, позивач не зазначає в позові жодного доказу на підтвердження того, що саме відповідачка є власником майна за адресою: АДРЕСА_1, та саме нею заподіяно шкоду позивачу.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу слід надати докази в підтвердження зазначеної ним адреси проживання відповідача.

Крім того, суддя звертає увагу позивача на те, що відповідачем у справі є ОСОБА_1, однак у прохальній частині позовної заяви позивач просить стягнути з ОСОБА_2 судовий збір сумою 1378,00 грн., однак матеріали позову не містять жодних відомостей стосовно вищезазначеної особи та чому саме з неї підлягає стягненню судовий збір.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, керуючись ст. 96, 118-121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства "КИЇВЕНЕРГО" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за актом порушення - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки заяви мають бути усунуті шляхом подання окремої вмотивованої заяви з врахуванням викладених в даній ухвалі недоліків.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п`яти днів з дня отримання її копії, в частині залишення позовної заяви без руху - ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: