Справа № 405/364/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" січня 2016 р. Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Циганаш І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

19 січня 2016 року позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на 33/100 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та споруд, який знаходиться за адресою м.. Кіровоград, вул. 9-го Січня, 13 в порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка ОСОБА_2, який помер 13 липня 2007 року.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до пунктів 1, 2,3 постанови № 7 Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України: від 2 вересня 1993 року № 3425-XII «Про нотаріат», іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обовязки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сімєю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК та статті 249 ЦПК часом відкриття спадщини слід вважати день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами статті 29, частини другої статті 1221 ЦК. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що згідно договору купівлі-продажу від 27 грудня 1996 року ОСОБА_2 купив 33/100 частин домоволодіння, що знаходиться за адресою м. Кіровоград, вул. 9-го січня, 13, договір серії ААЕ № 494818 посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за № 5604.

Згідно постанови про нотаріальну дію від 01 липня 2015 року нотаріус Другої Черкаської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину, а саме на 33/100 частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться в м. Кіровограді по вул. 9-го Січня, 13, що залишилися після смерті ОСОБА_2, який помер 09 липня 2007 року, за відсутності правовстановлюючих документів на зазначену вище частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що залишилася після смерті ОСОБА_2

Відповідно до глави 10 п.4.14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства Юстиції України 22.02.2012 року № 296/5 при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обовязково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

У відповідності до глави 22 п.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства Юстиції України 22.02.2012 року № 296/5 у разі втрати або зіпсування документа, посвідченого або виданого нотаріусом, за письмовою заявою осіб, за дорученням яких або щодо яких учинялася нотаріальна дія, нотаріусом видається дублікат утраченого або зіпсованого документа. Дублікати документів, посвідчених або виданих нотаріусом, можуть бути видані за письмовою заявою спадкоємців осіб, за дорученням яких або щодо яких вчинялася нотаріальна дія, а також виконавця заповіту та на запит нотаріуса, яким заведено спадкову справу. У цьому разі нотаріусу, крім свідоцтва про смерть таких осіб, подаються документи, які підтверджують їх родинні стосунки. До передачі в архів примірників документів, посвідчених або виданих нотаріусом, дублікат утраченого або зіпсованого документа видається нотаріусом за місцем його зберігання.

З огляду на викладене вище, позивачу необхідно оформити позовну заяву відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 122 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене вважаю за необхідне відмовити позивачу ОСОБА_1 у відкритті позовного провадження у справі, оскільки заявлені нею позовні вимоги не можуть бути предметом розгляду у порядку цивільного судочинства в позовному провадженні.

Керуючись п.1 ч.2 ст.122 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті позовного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради про визнання права власності на спадкове майно.

Роз'яснити позивачу право на звернення до нотаріуса.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Кіровоградської області шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда І. А. Циганаш