У х в а л а

"25" серпня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 08 липня 2016 року,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернуласьдо суду із заявою про скасування заочного рішення від 08 липня 2016 року у цивільній справі №755/22670/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів.

Відповідно до статті 229 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено:

1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення;

2) ім'я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв'язку;

3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це;

4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача;

5) клопотання про перегляд заочного рішення;

6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Згідно із ч.ч. 4, 6 ст. 229 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю осіб, які беруть участь у справі, та копії всіх доданих до неї матеріалів, а також документ про сплату судового збору.

Вивчивши матеріалами поданої заяви, суддя прийшов до висновку, що заява не відповідає вимогам ст. 229 ЦПК України.

Так, заявником не зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це, а саме на судові засідання 11.05.2016 року та 08.07.2016 року. Приєднана відповідачем виписка з історії хвороби стаціонарного хворого ОСОБА_1 свідчить про госпіталізацію відповідача у період з 23.12.2015 по 30.12.2015 року.

Таким чином відповідачу необхідно надати докази на підтвердження поважності причин її відсутності у судові засіданні призначені на 11.05.2016 року та на 08.07.2016 року, а також зазначити обставини, за якими нею не було повідомлено суд про причини неявки.

Звертаючись до суду із заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 одночасно просить суд звільнити її від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Отже, підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення та зменшення сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату нею судового збору у визначеному законодавством розмірі.

Разом з тим, ОСОБА_1 не надано суду доказів на підтвердження майнового стану, який позбавляє її можливості здійснити оплату судового збору у визначеному Законом розмірі, як єдиної підстави для звільнення її від сплати судового збору, а тому клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно із ст.4 Закону України «Про судовий збір» із змінами внесеними Законом України №670 -VIII від 03.09.2015 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

За подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» розмір мінімальної заробітної плати з 01.01.2016 року становить 1378.00 грн.

З огляду на означене, оплата судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення має бути здійснена ОСОБА_1 у розмірі 275,60 грн. (1378 х 0,2), або якщо у заявника є пільги, необхідно надати докази звільнення від сплати судового збору.

Згідно із ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки подана заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши заявнику строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 121, 209, 210, 229 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Відмовити ОСОБА_1 у клопотанні про звільнення від сплати судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

Заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 08 липня 2016 року - залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати трьох днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: