Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

06 вересня 2016 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

- головуючого судді Шепетко І.О.,

- за участі секретаря Терпай С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом в якому просить стягнути з відповідача матеріальні збитки в розмірі 5 350 гривень. Свої вимоги мотивувала тим, що вона є власником будинку та земельної ділянки за адресою: Ужгородський район, с. Оноківці, вул. Садова, 22 «а». Від проникнення сторонніх осіб земельна ділянка огороджена металевим парканом. На цій же ділянці розташований і будинок відповідача, але остання не має права користування цією ділянкою, але використовує її як свою власну з нехтуванням правил добросусідства. Своїми діями постійно провокує на постійні скандали, різними способами перешкоджає належно користуватися земельною ділянкою та майном. Відповідач самовільно знищила розпашні ворота, поштову скриньку, що була на них прикріплена і хвіртку. Крім того, відповідач пошкодила обладнання вмонтоване в колодязь, завдяки якому забезпечувалась автоматична подача питної води необхідної для життєдіяльності. За вказаними фактами позивач зверталася до органів внутрішніх справ, за наслідками розгляду заяв були надані висновки про відмову в порушенні кримінальної справи, оскільки між сторонами склалися цивільно-правові відносини. Своїми діями відповідач спричинила позивачу матеріальну шкоду, яку остання оцінює в розмірі 5 350 гривень, на підтвердження чого надала видаткові накладні.

В судове засідання представник позивача не з'явився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином. Проте, як вбачається з матеріалів справи, наявне клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, не заперечує проти заочного рішення суду.

Відповідач в судове засідання повторно не зявилася, про час та місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення. Клопотань про відкладення розгляду справи від неї не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і, від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або, якщо повідомлені ними причини неявки визнані неповажними, суд розглядає справу на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти такого вирішення справи не заперечує позивач.

З урахуванням викладеного, суд вважає можливим проведення заочного розгляду справи та винесення заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Судом встановлено, що позивач проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 «а» та є власником даної земельної ділянки та розташованого на ній будинку, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, право власності набула на підставі договору дарування від 10.02.2011 року.

Відповідач проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи , відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для відшкодування шкоди за цією статтею необхідна наявність чотирьох складових: наявність матеріальної шкоди, неправомірна поведінка заподіювача шкоди, його вина, а також причино-наслідковий зв'язок між неправомірною поведінкою заподіювача шкоди та завданою шкодою.

В ході судового розгляду було встановлено наявність матеріальної шкоди, завданої позивачці, що виявилася у пошкодженні паркану, колодязя, хвіртки, воріт, поштової скриньки. Вказане підтверджується дослідженими судом висновками за результатами перевірки з виїздом на місце від 10 жовтня 2014 року та від 24.10 2014 року. З наданих висновків вбачається, що відповідачем були надані пояснення, відповідно до яких вона зазначила, що вона мала повне право знімати хвіртку та роботи все, що з нею захоче, зазначила, що їй належать забори, дорожки та колодязь.

Разом з тим, твердження відповідача у досліджених висновках спростовуються наданим представником позивача договором купівлі-продажу від 15.06.2007 року, технічним паспортом на будинок, витягом з генерального плану, з яких вбачається, що пошкоджене майно огорожа, колодязь, хвіртка, ворота відносяться до земельної ділянки № 22 «а» по вул.Садова, що в с. Оноківці, Ужгородського району Закарпатської області.

Вина відповідача, неправомірність її поведінки, наявність матеріальної шкоди та причинно-наслідковий зв'язок між завданою шкодою та неправомірними діями відповідача знайшли своє підтвердження дослідженими в ході судового розгляду матеріалами справи.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи, суд, за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі, або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків,що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставини, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Так, згідно видаткових накладних, розпискою про виконання робіт, сума коштів необхідна для відновлення пошкодженого майна складає 5350 грн. Відповідачем не надано будь-яких доказів на спростування розміру завданої шкоди, а тому надані позивачем документи приймаються судом до уваги як доказ.

Отже, дослідивши всі надані докази в сукупності та взаємозв'язку , суд приходить до висновку, що внаслідок неправомірних дій відповідача позивачу було пошкоджено майно, тобто остання зазнала матеріальної шкоди на суму 5350 грн.

Позивачкою при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 487,20 грн.

Як слідує зі змісту ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Тому, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 16, 1166, 1192 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 84, 88, 85, 212, 213, 215, 224-228, 294, 296 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 5 350 (пять тисяч триста пятдесят) гривень 00 коп. матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 487 (чотириста вісімдесят сім) гр..20 коп. судових витрат.

Заочне рішення може бути переглянуте Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3