ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/877/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" жовтня 2016 р. смт Петриківка

11 жовтня 2016 року Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Караула О.А. за участю секретаря судового засідання Запари А.І., розглянувши в смт. Петриківка у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Миколаївської селищної ради, третя особа: Петриківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

13.09.2016 року до Петриківського районного суду надійшов позов від ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Миколаївської селищної ради, третя особа: Петриківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько позивача, ОСОБА_3. Після його смерті відкрилася спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1; автомобіль ВАЗ 21013, державний номер НОМЕР_1, зеленого кольору, 1985 року випуску; надувний двомісний човен зеленого кольору; мотор для човна «Парсун» 2.6, виробництва Китаю.

Позивач вказує на те, що заповіту батько не склав, отже спадкоємцями майна є він та дружина померлого, тобто відповідач по справі.

ОСОБА_1 подав заяву про прийняття спадщини за законом до Петриківської державної нотаріальної контори, але постановою нотаріуса, від 13.09.2016 року, йому було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_3, у зв'язку із тим, що заявник пропустив, установлений законом шестимісячний термін, для подачі такої заяви.

Позивач не мав можливості звернутися до нотаріальної контори вчасно, через те, що перебував у відрядженні, про що долучив довідку.

На основі викладеного позивач просить суд визнати причини пропуску ним строку для прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий строк, у один місяць, для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач, у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Пояснив, що працює машиністом в Одеському шляхо-будівельному управлінні вахтовим методом: тобто з 15 по 30 або 31 число кожного місяця він знаходиться у відрядженні. На доказ своїх слів надав суду довідку № 200, від 07.10.2016 року, видану ТОВ «Одеське шляхо-будівельне управління». На питання суду, чому він у вільний від роботи час протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини, пояснив, що після смерті батька у нього з відповідачем була усна домовленість про те, що все майно буде з ними розділено порівну, у зв'язку з чим він вважав, що йому не потрібно подавати дану заяву.

Відповідач ОСОБА_2 позовних вимог не визнала, пояснила, що позивач мав можливість подати заяву про прийняття спадщини у встановлений законом термін, оскільки перебував на вахті не цілий місяць, а лише половину, тобто з 01 числа по 14 число кожного місяця він був вдома, тобто мав час для подачі відповідної заяви.

Від голови Миколаївської селищної ради надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника Миколаївської селищної ради (а.с.26).

Завідувач Петриківської державної нотаріальної контори, надіслала клопотання про розгляд справи за відсутністю їхнього представника (а.с.24)

Дослідивши матеріали справи, суд того висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі.

Судом були встановлені наступні обставини і визначені, відповідно до них, правовідносини:

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4, про що долучено копію Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, з відповідним актовим записом № 440.

Родинні відносини між позивачем та спадкодавцем ОСОБА_1 підтверджено Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3, відповідно до якого батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_3

Постановою нотаріуса, від 13.09.2016 року, позивачеві було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_3, у зв'язку із тим, що заявник пропустив, установлений законом шестимісячний термін, для подачі такої заяви (а.с.4).

З довідок за № 675 та за № 676, від Миколаївської селищної ради Петриківського району, суду відомо, що ОСОБА_3, до моменту смерті був зареєстрованим та проживав за адресою: АДРЕСА_1 та мав такий склад сім'ї: дружину ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_3.

У листі від завідувача Петриківської держнотконтори, № 1593/02-14, щодо надання інформації, вказано, що 13.11.2015 року на майно ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4, який проживав: АДРЕСА_1, заведено спадкову справу № 286/2015 за заявою про прийняття спадщини за законом від ОСОБА_2, яка проживає за тією ж адресою, де проживав спадкодавець. Свідоцтво про право на спадщину видано 25.07.2016 року на ім'я ОСОБА_2, реєстровий № 1-383. Також, 13.09.2016 року до нотаріальної контори надійшла заява про видачу свідоцтва про право на спадщину від сина померлого, тобто ОСОБА_1, однак йому було видано постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з пропуском ним строку для прийняття спадщини.

Позивач долучив довідку № 200, від 07.10.2016 року, видану ТОВ «Одеське шляхо-будівельне управління», згідно якої ОСОБА_1 працює машиністом у вказаному товаристві та має вахтовий метод роботи: з 15 по 30 (31) число кожного місяця. Зазначено, що у період з березня по серпень 2016 року ОСОБА_1 знаходився на роботі з 15 по 30 (31) число кожного з цих місяців.

Згідно з ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

У ст. 1270 ЦК України закріплено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її, а у ч. 3 цієї ж статті указано, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 N 7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Спадкоємцями за законом, першої черги, є син померлого та дружина померлого. ОСОБА_2 вчасно подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори й отримала Свідоцтво про право на спадщину. Позивач пропустив передбачений законом шестимісячний строк, для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, з причини, які, на переконання суду, не можна визнати поважними.

ОСОБА_1 мав час для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, адже перебував на вахті не повний місяць, а лише ? його частину, тобто з 15 по 30 (31) число. Отже, кожного місяця з 01 по 14 число позивач мав час для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У зв'язку з тим, що причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на подачу заяву про прийняття спадщини судом не встановлені, суд вважає за необхідне в задоволенні позовних вимог відмовити.

Судові витрати позивачем сплачені в повному обсязі та вимог, щодо їх розподілу, не заявлено, тому суд вважає за доцільне судові витрати залишити за позивачем.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 1269, 1270, 1272 ЦК України та статтями 10, 11, 60, 212 та 214 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Миколаївської селищної ради, третя особа: Петриківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.А. Караул