Справа № 752/9909/16-ц
Провадження № 8/752/37/16
У Х В А Л А

Іменем України

30.09.2016 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.,

з участю секретаря Овдій А.В.,

розглянувши заяву представника відповідача про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 24.12.2014 р. у справі за позовом ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Приват Лізинг» про стягнення частини вартості майна господарського товариства в порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд судового рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 24.12.2014 р. у справі за позовом ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2, до ТОВ «Приват Лізинг» про стягнення частини вартості майна господарського товариства в порядку спадкування.

Заява обґрунтована тим, що відповідно до рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 24.12.2014 р. позовні вимоги були задоволені повністю і стягнуто з Товариства 420162 гривні в якості частини вартості майна в порядку спадкування.

В основу рішення покладено факт направлення позивачем у справі 23.07.2014 р. посвідченої приватним нотаріусом відмови малолітньої ОСОБА_2 від вступу до ТОВ «Приват Лізинг» та виплату належної останній частки у майні Товариства.

Однак, в ході розгляду справи за позовом ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2, до ТОВ «Приват Лізинг» про стягнення 3% річних та інфляційних втрат представником позивача 01.06.2016 р. була надана копія заяви від 05.06.2016 р., посвідчена приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Приходько О.М., про відмову малолітньої ОСОБА_2 від вступу до ТОВ «Приват Лізинг» та виплату частки у майні та доказ відправлення зазначеної заяви відповідачу, яка вручена Данилицькій, як представнику ТОВ «Приват Лізинг».

В обгрунтування заяви відповідач посилається на те, що Данилицька згідно даних кадрового обліку ТОВ «Приват Лізинг» не є працівником Товариства і заяву ТОВ «Приват Лізинг» від 05.06.2009 р. про відмову малолітньої від вступу до Товариства підприємство не отримувало.

Заявник посилається на те, що про існування такої заяви не було відомо відповідачу на час розгляду справу і вона входить до предмета доказування у справі і може вплинути на рішення суду.

ТОВ «Приват Лізинг» вважає, що подаючи заяву малолітньої ОСОБА_2 про відмову від вступу до ТОВ «Приват Лізинг», датовану 07.07.2014 р. позивач намагається, на думку відповідача, штучно поновити строк позовної давності.

Позивач довідалась про порушення її прав 05.06.2009 р. в момент подання заяви про відмову від вступу до Товариства, хоча до суду звернулась лише в 2014 р., після сплину строку позовної давності.

З врахуванням викладених обставин заявник просить скасувати рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 24.12.2014 р. та у задоволенні позову ОСОБА_1, яка діє як законний представник малолітньої ОСОБА_2 , про стягнення частини вартості майна господарського товариства в порядку спадкування відмовити в повному обсязі в зв»язку з пропуском позивачем строків позовної давності.

В ході судового розгляду представники заявника підтримали подану заяву та просили її задовольнити, з підстав, зазначених в заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, посилаючись на те, що про наявність заяви малолітньої ОСОБА_2 про відмову від вступу до ТОВ «Приват Лізинг», датовану 05.06.2009 р., відповідачу у справі стало відомо в ході розгляду іншої справи лише 01.06.2016 р. і наявність даної заяви впливає на суть ухваленого рішення, оскільки підтверджує пропуск позивачем строків звернення до суду з даними вимогами. Про наявність порушеного права позивачу було відомо в 2009 році, в зв»язку з чим представники заявника просили скасувати рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 24.12.2014 р. та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову в зв»язку з пропуском позивачем строків позовної давності.

Представник позивача у справі заперечував проти задоволення заяви, посилаючись на те, що обставини, на які зазначає заявник, не впливають на суть рішення у даній справі, оскільки питання щодо застосування строків позовної давності досліджував лось судами різних інстанцій при вирішенні даного спору, предметом якого є обов»язок відповідача виплатити частину вартості майна спадкоємцю учасника Товариства у разі його відмови від вступу.

Вислухавши представників заявника, представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Голосіївського районного суду м.Києва знаходилась справа за позовом ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ТОВ «Приват Лізинг» про стягнення частини вартості майна господарського товариства в порядку спадкування.

Відповідно до рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 24.12.2014 р. позовні вимоги ОСОБА_1 в інтересах малолітньої ОСОБА_2 були задоволені повністю, стягнуто з ТОВ «Приват Лізинг» кошти в розмірі 420162 гривні в якості частини вартості майна в порядку спадкування.

Зазначене рішення залишено без змін згідно з ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 12.03.2015 р. та ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 08.07.2015 р.

Звертаючись до суду заявник посилається на пропуск позивачем строку позовної давності з огляду на те, що про порушення свого права вона дізналась 05.06.2009 р., подавши в інтересах малолітньої ОСОБА_2 заяву про відмову від вступу до ТОВ «Приват Лізинг» та виплату вартості належної їй частки в порядку спадкування, а тому, звертаючись до суду в 2014 р. про стягнення з Товариства грошових коштів, позивач пропустила строк позовної давності.

Як зазначає заявник про існування даної заяви не було відомо ТОВ «Приват Лізинг» та суду на час розгляду справи.

Відповідно до ст.361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв»язку з нововиявленими обставинами.

Підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв»язку з нововиявленими обставинами є: 1)істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2)встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення; 2-1) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду; 4) встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику і суду.

Обов»язковою умовою при якій обставини, на які зазначає заявник при зверненні до суду про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, можуть бути визнані нововиявленими є те, що ці обставини повинні були існувати на час розгляду справи, але не були відомі заявнику і суду, вони істотно впливають на суть рішення у даній справі, а також вони повинні відноситись до предмета доказування у даному спорі.

Судом встановлено, що наявність заяви ОСОБА_1, яка подана в інтересах малолітньої ОСОБА_2 від 05.06.2009 р., посвідченої приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Приходько О.М., не впливає на суть рішення у даній справі, оскільки дана заява подана відповідачем у справі для підтвердження обставин, що стосуються дотримання позивачем строків позовної давності при зверненні до суду і застосування судом положень ст.267 ЦК України.

Однак, питання щодо застосування судом у даному спорі наслідків пропуску строків позовної давності, встановлених ст.267 ЦК України, досліджувались як Голосіївським районним судом м.Києва, який в своєму рішенні послався на положення ч.4 ст.261 ЦК України, відповідно до якої у разі порушення цивільного права або інтересу неповнолітньої особи позовна давність починається від дня досягнення нею повноліття, так і були підтримані апеляційною і касаційною інстанцією в ході подальшого оскарження рішення суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява представника відповідача про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 24.12.2014 р. у справі за позовом ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Приват Лізинг» про стягнення частини вартості майна господарського товариства в порядку спадкування не підлягає задоволенню, оскільки обставини, на які посилається заявник, не впливають на суть ухваленого рішення.

Керуючись ст.ст.361-365 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

заяву представника відповідача про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 24.12.2014 р. у справі за позовом ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Приват Лізинг» про стягнення частини вартості майна господарського товариства в порядку спадкування залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п»яти днів з дня її оголошення до Апеляційного суду м.Києва через Голосіївський районний суд м.Києва. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п»яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя