ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/5156/15-ц
Провадження № 2/362/164/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2016 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Ковбеля М.М.,

при секретарі Сілецькій М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ внатурі частки із майна, що є у спільній частковій власності,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, обґрунтовучи свої позовні вимоги тим, що вони з відповідачем є власниками будинку, що розташований за адресою: Київська область, Васильківський район, с. Барахти, вул. Хліборобська, 12. На думку позивача, ОСОБА_2 не бажає добровільно провести поділ будинку, чим порушує її права як співвласника майна.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, надіславши до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав та просив здійснити поділ домоволодіння відповідно до варіанту №1 висновку судової будівельно-технічної експертизи №15446/15-43/5033/16-43 від 30 червня 2016 року , просив справу слухати без його участі.

Відповідач в судове засідання не зявилася, надіславши до суду заяву, в якій просила справу слухати за її відсутності, та здійснити поділ спірного домоволодіння відповідно до здійснити поділ домоволодіння відповідно до варіанту №1 висновку судової будівельно-технічної експертизи №15446/15-43/5033/16-43 від 30 червня 2016 року.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог статей 1 та 3 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, за захистом яких кожна особа має право звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 11 Цивільно-процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільну справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Судом встановлено, що відповідно до договору дарування житлового будинку від 07 грудня 2005 року, посвідченого державним нотаріусом Васильківської районної державної нотаріальної контори Київської області ОСОБА_3, зареєстрованого в реєстрі за №1-4249 та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №9781359 від 08 лютого 2006 року, ОСОБА_1 є власником 1/2 частки домоволодіння, що розташоване за адресою: Київська область, Васильківський район, с. Барахти, вул. Хліборобська, 12.

Право власності ОСОБА_2 на 1/2 частку домоволодіння, що розташоване за адресою: Київська область, Васильківський район, с. Барахти, вул. Хліборобська, 12 підтверджується договором дарування частини житлового будинку від 26 березня 2012 року.

Висновком судової будівельно-технічної експертизи №15446/15-43/5033/16-43 від 30 червня 2016 року запропоновані варіанти поділу спірного будинку.

Відповідно до положення ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Відповідно до вимог ст.370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

У відповідності до ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

З роз'яснень, що містяться в п.6 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі,що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Оскільки судом встановлено можливість виділу в натурі частки майна, що є у спільній частковій власності сторін, та враховуючи, що сторони дійшли згоди щодо розподілу спірного будинку відповідно до варіанту №1 висновку судової будівельно-технічної експертизи №15446/15-43/5033/16-43 від 30 червня 2016 року, з вказаних обставин та вимог закону суд вважає можливим задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Позовні вимоги в частині відшкодування судових витрат підлягають до задоволення, оскільки, згідно ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтвердженні судові витрати.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 364, 370, 372 ЦК України, п.6 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», ст. 10, 60, 88, 208, 209, 212- 215, 218, 223, 224-233, 294, ч. 4 ст.295 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності для обслуговування окремої ізольованої квартири на наступні приміщення житлового будинку №12 по вулиці Хліборобській у с. Барахти Васильківського району Київської області з господарськими та побутовими спорудами виділивши їй в натурі: 1-3 кухня площею 13,5 кв.м вартістю 52 991,00 гривень, 1-4 житлова кімната площею 8,7 кв.м вартістю 25 101,00 гривень, 1-5 частина житлова площею 9,6 кв.м вартістю 26 549,00 гривень, 1-1 веранда (частина) площею 7,7 кв.м вартістю 17 047,00 гривень погріб з шийкою "В" вартістю 19 958,00 гривень, 1/2 огорожі вартістю 9 031,00 гривень, а разом вартістю 150 677,00 гривень.

Визнати за ОСОБА_2 право власності для обслуговування окремої ізольованої квартири на наступні приміщення житлового будинку №12 по вулиці Хліборобській у с. Барахти Васильківського району Київської області з господарськими та побутовими спорудами виділивши їй в натурі: 1-2 коридор площею 4,6 кв.м вартістю 13 946,00 гривень, 1-5 частина житлова площею 6,2 кв.м вартістю 17 146,00 гривень, 1-6 житлова кімната площею 15,2 кв.м вартістю 46 483, 00 гривень, 1-1 веранда (частина) площею 9,0 кв.м вартістю 19 925,00 гривень, сарай-літня кухня "Б" вартістю 45 844, убиральня "Т" вартістю 3 158,00 гривень, колодязь питний "К" вартістю 8 521,00 гривень, 1/2 огорожі вартістю 9,031,00 гривень, а разом вартістю 164 054,00 гривень.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 13 377,00 гривень в рахунок компенсації її частки у майні.

Обов'язки по будівельним роботам в будинку для забезпечення ізольованого користування виділеними приміщеннями покласти на сторін за домовленістю на стадії виконання рішення суду.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати, а саме сплачений судовий збір в розмірі 243,60 гривень, витрати на проведення експертизи в розмірі 6 150,00 гривень.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.М. Ковбель