27.09.2016 Справа № 363/2365/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2016 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді: Баличевої М.Б.,

при секретарі: Кашоїді М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа Державний нотаріус Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася в суд з позовом і просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини. Позов мотивує тим, що 31.10.2006 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 посвідчено заповіт за реєстровим № 5283 ОСОБА_5, яким заповідано позивачу ОСОБА_1, належне їй право на земельну частку (пай) у ВАТ «Козаровицьке», що в с. Козаровичі Вишгородського району Київської області в розмірі 2, 80 в умовних кадастрових гектарах. Оскільки в територіальних межах ОСОБА_2 сільської ради позивач має свою власну земельну ділянку, тому вона навідується в с. Козаровичі Вишгородського район Київської області. В травні 2016 року позивач зазначила, що вона завітала до ОСОБА_2 сільської ради, де їй стало відомо про смерть ОСОБА_5 Після цього, поспілкувавшись з місцевим жителем с. Козаровичі ОСОБА_6 вона дізналась про наявність заповіданої їй спадкової маси. До того ж за сімейними обставинами, протягом останніх трьох років позивач зазначила, що не часто навідувалась в с. Козаровичі, порівняно з попередніми роками. Позивач також звернула увагу на той факт, що з померлою вона не перебувала в родинних відносинах, з обєктивних причин вона не мала жодної можливості дізнатись про смерть заповідача та по наявність заповіданої їй спадкової маси. Оскільки після померлої ОСОБА_5 відкрилася спадщина, 07.06.2016 року позивач звернулась до державного нотаріуса Вишгородської державної нотаріальної контори Київської області ОСОБА_3 в результаті чого, нотаріусом видано їй постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 07.06.2016 року № 578/02-31 про пропуск шести місячного терміну для прийняття спадщини. Крім того, з тексту вищевказаної постанови вбачається, що після смерті ОСОБА_5 до Державного нотаріуса не було звернень зі сторони спадкоємців (родичів) померлої щодо прийняття спадщини, а отже спадкова справи у третьої особи відсутня. Таким чином, з наведених вище обставин вбачається, що поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини є її необізнаність, а саме відсутність інформації про смерть спадкодавця та про наявність заповіданої їй спадкової маси, а отже вона була позбавлена можливості скористатися своїм правом на прийняття спадщини. До того ж, незважаючи на той факт, що позивач була необізнана у смерті ОСОБА_5 та заповіданої їй спадкової маси, заповіт від 31.10.2006 року за реєстровим № 5283 у встановленому Законом порядку не було оскаржено та недійсним не визнано. У звязку з викладеним позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5

Представник позивача в судове засідання не з"явилася, надала до суду заяву в якій просить позов задовольнити та розглядати справу у її відсутность.

Представник відповідача ОСОБА_2 сільської ради Вишгородського району Київської області у судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи у відсутність їх представника.

В судове засідання третя особа Державний нотаріус ВРДНК Київської області ОСОБА_3 не зявилась, надала до суду заяву в якій просить суд розглядати справу у її відсутность.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що в с. Козаровичі Вишгородського району Київської області проживала спадкодавець ОСОБА_5, яка мала спадкове майно, а саме земельну ділянку площею 2,80 га, яка розташована у ВАТ «Козаровицьке», що в с. Козаровичі Вишгородського району Київської області (а.с. 5-6).

За життя спадкодавець ОСОБА_5 зробила заповіт на ім"я ОСОБА_1 на зазначену земельну ділянку (а.с. 3).

12 квітня 2013 року ОСОБА_5 померла (а.с. 7).

Як спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Нотаріус винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій за № 578/02-31 від 07 червня 2016 року в якому зазначила що ОСОБА_1 пропущено строк для прийняття спадщини і їй рекомендовано звернутись до суду. Причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса є те, що про наявність заповіданої спадкової маси їй стало відомо лише в травні 2016 року, що унеможливило звернутися до нотаріуса своєчасно із відповідною завою про прийняття спадщини. Крім того, поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини є необізнаність позивача, а саме відсутність інформації про смерть спадкодавця та про наявність заповіданої їй спадкової маси, а отже вона була позбавлена можливості скористатися своїм правом на прийняття спадщини.

Так, незважаючи на той факт, що позивач була необізнана у смерті ОСОБА_5 та заповіданої їй спадкової маси, заповіт від 31.10.2006 року за реєстровим № 5283 у встановленому Законом порядку не було оскаржено та недійсним не визнано.

Згідно ст.ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Оскільки позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку що можливо надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст..ст.209,215 ЦПК України,-

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа Державний нотаріус Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_7 додатковий двомісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, яка померла 12 квітня 2013 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційний суд Київської області через Вишгородський районний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя М.Б. Баличева