Справа пр. №2/756/5026/16
У Х В А Л А

17 серпня 2016 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Великохацька В.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України кожен має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст.119 ЦПК України.

Згідно з вимогами ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

П.2) ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 01.11.2011 року, передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.).

ОСОБА_1 хоч і додає до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру у розмірі 100,00 грн., однак, виходячи з вищезазначеного, судовий збір сплачений ним не в повному обсязі.

Таким чином, ОСОБА_1 слід слід сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру у розмірі, встановленому п.2) ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до п.п.3,5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Проте позивачем вимоги, передбачені вказаними законодавчими нормами, не виконані.

Зокрема, позивачем не зазначено, якими нормами законодавства, зокрема, Цивільного кодексу України, Сімейного кодексу України, він керувався при складанні позовної заяви, на підставі яких законодавчих норм слід звільнити останнього від сплати аліментів. Крім того, в прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 не вказано, стосовно кого саме він просить суд звільнити його від сплати аліментів. Отже, позивачеві необхідно визначитись з підставами позову та зі змістом позовних вимог.

Також відповідно до п.2 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач відповідачем вказує ОСОБА_2, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3, тобто в даному випадку рішення у справі може вплинути на права, обов'язки та законні інтереси малолітньої ОСОБА_3 Отже, обов'язковою є участь у розгляді даної категорії справ органів опіки та піклування. За таких обставин позивачеві слід вирішити питання про залучення до участі у розгляді справи в якості третьої особи органу опіки та піклування.

Ч.1 ст.121 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.119,120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На виконання зазначеної ухвали позивач повинен подати до суду позовну заяву в новій редакції відповідно до вимог ст.ст.119,120 ЦПК України, з урахуванням вимог про усунення недоліків, викладених в цій ухвалі.

Зважаючи на вищенаведене, керуючись ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів залишити без руху та надати позивачеві строк на усунення недоліків у термін до 26 серпня 2016 року, але не пізніше п'яти днів з дня отримання ним даної ухвали.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у визначений строк не будуть виправлені, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Великохацька