Номер провадження 2/754/4784/16
Справа №754/9511/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2016 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.

за участю секретаря - Макас Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3. Вона разом з чоловіком та сином проживали у квартирі АДРЕСА_1, що була придбана нею та чоловіком у період шлюбу. Будинок знаходиться у будинку, що належить ЖБК "Автотранспортник-10". Після смерті чоловіка відкрилась спадщина на вказану квартиру, що належала йому на праві власності. Позивачка звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але під час оформлення з′ясувалось, що чоловік за життя не встиг зареєструвати право власності на квартиру і оформити всі необхідні документи на квартиру, хоча був членом ЖБК та повністю сплатив пай. Враховуючи те, що квартира була придбана у період шлюбу, позивачка вважає, що 1/2 частина належить їй як дружині. Крім того, спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є його дружина ОСОБА_1 та син ОСОБА_4, але син подав заяву про відмову від своєї частки у спадщині на користь матері. На підставі викладеного позивачка звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 як на частку у спільній власності подружжя, а також на 1/2 частину квартири у порядку спадкування після смерті чоловіка.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 повністю підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду письмові пояснення, в яких просив розглядати справу у відсутності представника. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів.

Представник третьої особи - Головного територіального управління юстиції - у судове засідання не з′явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своєму листі просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутність представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.

Вислухавши пояснення позивачки, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивачки ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Померлий разом із дружиною та сином був постійно зареєстрований та проживав у квартирі АДРЕСА_1, що знаходиться у будинку, що належить ЖБК "Автотранспортник-10".

Позивачка ОСОБА_1 та померлий ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі з 1975 року по день смерті, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності померлому.

В установлений строк позивачка ОСОБА_1 звернулася до П′ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого чоловіка, але при оформленні спадщини з′ясувалось, що під час життя ОСОБА_3 не оформив в установленому порядку право власності на вказану квартиру, хоча був її власником і членом ЖБК, сплатив пай за квартиру.

Відповідно до ст. 60 Сімейного Кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 70 Сімейного Кодексу України у разі поділу майна, що є об′єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Дружина, чоловік, згідно із ч. 2 ст. 67 Сімейного Кодексу України, мають право скласти заповіт на свою частку у праві спільної сумісної власності подружжя до її визначення та виділу в натурі.

Як встановлено при розгляді справи, спірна квартира АДРЕСА_1 була придбана позивачкою та її чоловіком у період шлюбу шляхом вступу до кооперативу "Автотранспортник-10" та внесення пайових внесків, що підтверджується довідкою ЖБК. Членом ЖБК був померлий ОСОБА_3 Пайовий внесок за квартиру був повністю сплачений подружжям у 1995 році.

Враховуючи той факт, що спірна квартира була придбана позивачкою та її чоловіком в період шлюбу, є спільним майном подружжя, суд дійшов висновку, що позовні вимоги у частині визнання за позивачкою права власності на 1/2 частину квартири, як на частку у спільному майні подружжя, підлягають задоволенню.

Що стосується позовних вимог про визнання за позивачкою права власності на 1/2 частину вищевказаної квартири в порядку спадкування після померлого чоловіка, то судом встановлено наступне.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов"язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов"язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою або із застереженням. Спадщина належить спадкоємцю з моменту її відкриття незалежно від часу прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 1 "Про судову практику у справах про спадкування" передбачено, що за наявності умов одержання свідоцтва про право на спадщину у нотаріальній конторі, вимога про визнання права на спадщину в судовому поряду не розглядається, однак, коли нотаріус відмовляє в оформленні відповідного свідоцтва на певний об"єкт спадкування, то особа може звернутися до суду для вирішення даного питання за правилами позовного провадження.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, за заявою позивачки у П"ятнадцятій Київській державній нотаріальній конторі була відкрита спадкова справа.

Спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_3 є його дружина ОСОБА_1 (позивачка) та сина ОСОБА_4 Але син померлого ОСОБА_4 подав до нотаріальної контори нотаріально посвідчені заяву, відповідно до якої відмовився від своєї частки у спадковому майні після померлого батька.

Постановою державного нотаріуса ОСОБА_5 позивачці ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв"язку із тим, що право власності на квартиру під час життя померлим не було зареєстровано.

Враховуючи вимоги діючого законодавства, викладене вище, аналізуючи зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_3 у частині визнання за нею права власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом є підставними та обґрунтованими, оскільки право власності на квартиру під час життя померлим оформлено не було, хоча він був власником квартири, повністю сплатив пай за квартиру, а тому за позивачкою повинно бути визнано право власності на ? частину вказаної квартири у порядку спадкування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 15, 60, 212-215 ЦПК України, ст. 328, 1216, 1233, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, як на частину спільного майна подружжя.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення.

Головуючий: