22.02.2016 Єдиний унікальний номер 205/8652/15-ц
Справа № 2/205/504/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2016 року м. Дніпропетровськ

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Шавули В.С.

при секретарі Шерекіній А.О.

розглянувши у відкритому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради, третя особа: Друга Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка 09 грудня 2015 року звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Дніпропетровської міської ради, третя особа: Друга Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом (а.с.4-6).

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла її мати - ОСОБА_3, після смерті якої відкрилась спадщина на 3/4 частини квартири АДРЕСА_1. За життя померла склала заповіт, яким усе своє майно заповіла ОСОБА_1.

У встановлений законом шестимісячний строк позивачка звернулась до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті матері, але державним нотаріусом Другої Дніпропетровської державної нотаріальної контори їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру.

Враховуючи вищевикладене позивачка вимушена звернутися до суду із даним позовом, в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування на 3/4 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 54,8 кв.м., житловою площею 41,9 кв.м.

Позивачка в судове засідання не з'явилась. Про день, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином. До суду її представник за довіреністю - ОСОБА_4, надав письмову заяву, в якій просив справу розглядати без своєї присутності. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі (а.с.51).

Відповідач в особі свого законного представника, в судове засідання не з'явився. Про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, про що свідчить поштове повідомлення з відміткою про вручення адресату в матеріалах справи (а.с.53). Представник за довіреністю - ОСОБА_5 до суду надала письмову заяву, в якій просила розгляд справи відкласти на іншу дату (а.с.48).

Третя особа - Друга Дніпропетровська державна нотаріальна контора, в особі свого представника, в судове засідання не з'явилась. Про дату, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином. До суду надіслала письмову заяву про розгляд справи без присутності свого представника, у зв'язку із виробничою завантаженістю, відповідно до чинного законодавства (а.с.29).

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

За ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених позовних ними вимог та на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.59 ЦПК України, обставини справи, які законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Вибір громадянами способу захисту своїх прав і свобод від порушень та протиправних посягань гарантовано ч.4 ст.55, ст.124 Конституції України, відповідно до якої кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань та закріплено статтями 7, 12 Загальної декларації про права людини, ст.13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, що згідно зі статтею 9 Конституції України є складовою національного законодавства.

Згідно ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу.

Суд, з'ясувавши обставини справи, перевіривши їх наданими доказами, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 року у батьків - ОСОБА_7 та ОСОБА_3, про що зроблено відповідний актовий запис №619. Після укладення шлюбу змінила прізвище на «Крот» (а.с.18).

На підставі свідоцтва про право власності на житло від 13.02.2002 року виданого виконкомом міської Ради народних депутатів згідно з розпорядженням №6/47-02, та зареєстрованим в КП «ДМБТІ» ДОР записаного в реєстрову книгу за №57п за реєстровим №39-78, 1/2 частина квартири АДРЕСА_3 належала ОСОБА_3 (а.с.11).

Із технічного паспорту виготовленого станом на 01.08.2015 року вбачається, що квартира АДРЕСА_1 має загальну площу 54,8 кв.м., житлову площу - 41,9 кв.м., складається із: коридору площею 3,1 кв.м., санвузла площею 2,9 кв.м., кухні площею 6,1 кв.м., житлової площею 19,4 кв.м., житлової площею 10,2 кв.м., кладової площею 0,8 кв.м., житлової площею 12,3 кв.м. (а.с.13-16).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_3, яка на момент смерті проживала за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8,43).

Як вбачається із матеріалів спадкової справи №818/2013р. (а.с.33-45) спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року, належним чином прийняли також ОСОБА_8, ОСОБА_9 (а.с.34,35).

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, яким усе своє майно заповіла ОСОБА_1 (а.с.9).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Як зазначено ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За ст. 1233 ЦК України, заповітом є розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Але, Другою Дніпропетровською державною нотаріальною конторою ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року, у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно (а.с.19).

Відповідно до ст. 67 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Згідно п. 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

У відповідності до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно зі ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Таким чином, суд оцінивши в сукупності наявні у справі докази, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є законними, обґрунтованими, в повному обсязі доведеними, а тому за позивачкою слід у судовому порядку визнати право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Вирішуючи питання щодо судових витрат, у відповідності до ст. 88 ЦПК України, суд приходить до висновку, так як позовні вимоги задоволено в повному обсязі, а також те, що позивачка не ставить питання про відшкодування їй судових витрат, суд вважає за можливе не відшкодовувати їх за рахунок відповідача.

На підставі викладеного, керуючись листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, Законом України «Про нотаріат», ст. 1216, 1217, 1268, 1269, 1296, 1297 ЦК України, ст.ст. 5, 6, 10, 11, 57-60, 197, 209, 212-215, 222 ЦПК України, суд, ?

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради, третя особа: Друга Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, РНОКПП: НОМЕР_1, право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо скаргу про апеляційне оскарження не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В.С. Шавула