Провадження № 2/161/4125/16
У Х В А Л А

про залишення без руху

28 вересня 2016 року суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Плахтій І.Б., вивчивши позовну заяву Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_1» ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором, --

В С Т А Н О В И Л А:

12.09.2016 року позивач в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Всеукраїнський ОСОБА_1» ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Одночасно з позовною заявою, на адресу суду від позивача надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, оскільки ПАТ «Всеукраїнський ОСОБА_1», перебуваючи у стадії ліквідації є неплатоспроможним. Разом з тим, просить суд витребувати інформацію щодо зареєстрованого місця проживання відповідачів для правильного визначення підсудності справи. Просить відстрочити сплату судового збору до отримання інформації щодо місця реєстрації ОСОБА_3

За відомостями адресно-довідкового підрозділу УДМС України у Волинській області від 20.09.2016 року відповідачі ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 зареєстровані за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2. Тобто, справа територіально підсудна Луцькому міськрайонному суду Волинської області.

Підстав для відстрочення сплати судового збору не вбачаю.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір» та ч. 1 ст. 82 ЦПК України враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно розяснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання,згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Стороною позивача в підтвердження неплатоспроможності, не надано жодного доказу про скрутний майновий стан, наявні фінансові активи, банківські документи про відсутність на рахунку коштів.

За відсутності довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків товариства, відсутності даних про рахунки за межами України та наявності коштів на них, надані суду пояснення не є безумовними доказами наявності підстав для відстрочення сплати судового збору, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Заява подана з порушенням вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України.

З позовної заяви та матеріалів справи вбачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру, однак дана вимога не оплачена судовим збором.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» установлено ставки судового збору:

-за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати;

при чому судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому заява подається до суду.

А тому, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1,5 відсотка від ціни позову.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

З метою доказу виправлення недоліків позивачу слід після сплати судового збору, подати суду оригінал квитанції.

Судовий збір необхідно сплачувати за такими реквізитами: отримувач коштів УДКСУ у м. Луцьку (м. Луцьк) 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38009628, банк отримувача ГУДКСУ у Волинській області, Код банку отримувача (МФО) 803014, рахунок отримувача 0002, код класифікації доходів бюджету 22030101.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

В задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_1» ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором -- залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків - пять днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо позивач у встановлений строк усуне зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду І.Б. Плахтій