Справа № 309/873/16-ц
Провадження № 2/309/790/16
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

26 липня 2016 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого судді Лукянової О.В.

при секретарі Данило І.С.

перевіривши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст матеріали позовної заяви третьої особи з самостійними вимогами на стороні позивача - ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Сокирницької сільської ради та Хустської районної державної адміністрації, треті особи: Хустське державне підприємство технічної інвентаризації та ОСОБА_3, про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, як третя особа з самостійними вимогами на стороні позивача ОСОБА_4 по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, Сокирницької сільської ради та Хустької районної державної адміністрації, треті особи Хустське ДПТІ та ОСОБА_3, про поділ майна подружжя, скасування свідоцтва про право власності та визнання права особистої приватної власності на ? частку житлового будинку та спільно набутого майна під час шлюбу, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, Сокирницької сільської ради та Хустської районної державної адміністрації, треті особи: Хустське державне підприємство технічної інвентаризації та ОСОБА_3, про визнання права власності.

Відповідно до п.4 ч.2 та ч.5 ст.119 ЦПК України: позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру; до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

До позовної заяви ОСОБА_1, не вказавши ціни позову, додав 3квитанції, які підтверджують сплату судового збору у загальному розмірі 765грн.60коп..

З цих квитанцій про сплату судового збору, первинного позову ОСОБА_4, де визначена ціна позову 229588грн.50коп., та технічного паспорту від 06.08.2013 року, в якому визначена інвентаризаційна вартість спірного житлового будинку 459177грн., вбачається, що сплачений ОСОБА_1 судовий збір в сумі 765грн.60коп. це сплачений в неповному обсязі судовий збір за позовну вимогу майнового характеру: визнання за ОСОБА_1 права власності на 1/3 частку спірного житлового будинку.

У відповідності до вимог Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, який набрав чинності 1 листопада 2011 року, передбачений розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру у сумі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Суд констатує, що позивач за первинним позовом ОСОБА_4 вказала інвентаризаційну вартість спірного житлового будинку станом на 06.08.2013 року, а з неї - ціну позову 1/2 частки спірного будинку 229558грн.50коп. та сплатила фактично судовий збір у розмірі 2295грн.89коп..

Відповідно до п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»: розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обовязок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК України). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

На підставі вищевикладеного, суд в своїй ухвалі про залишення первинного позову ОСОБА_4 без руху від 26 травня 2016 року констатував, що визначена позивачем ОСОБА_4 /по інвентаризаційній вартості спірного житлового будинку станом на 06.08.2013 року/ ціна позову 229588грн.50коп. вочевидь не відповідає станом на теперішній час дійсній вартості 1/2 частки спірного майна, а тому суд в цій ухвалі попередньо визначив розмір судового збору за позовну вимогу майнового характеру: визнання за позивачем ОСОБА_4 права власності на 1/2 частку спірного житлового будинку 3000грн. /тобто суд попередньо визначив дійсну вартість спірного житлового будинку у розмірі 600000грн./.

Крім цього, відповідно до п.12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»: у випадках обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону №3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

З поданої позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 подав до суду позовну заяву, в якій заявлено: 1 вимогу майнового характеру: про визнання за ним права власності на 1/3 частку спірного житлового будинку та 1 вимогу немайнового характеру: визнання житлового будинку спільною сумісною власністю його, ОСОБА_2 та ОСОБА_4.

У відповідності до вимог Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, який набрав чинності 1 листопада 2011 року, передбачений розмір судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, - у сумі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551грн.20коп..

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що ОСОБА_1, як третя особа з самостійними вимогами на стороні позивача ОСОБА_4, зобовязаний доплатити належну суму судового збору 1785грн.60коп.:

1/судовий збір за позовну вимогу майнового характеру: про визнання права власності за ОСОБА_1 на 1/3 частку спірного житлового будинку - у сумі 1234грн.40коп. /600000грн. х 1/3частку х 0,01% = 2000грн. 765грн.60коп. = 1234грн.40коп./;

2/судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру у сумі 551грн.20коп..

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що позовну заяву третьої особи з самостійними вимогами на стороні позивача - ОСОБА_1 треба залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України: суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.119,121,210,293 ЦПК України, Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву третьої особи з самостійними вимогами на стороні позивача - ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Сокирницької сільської ради та Хустської районної державної адміністрації, треті особи: Хустське державне підприємство технічної інвентаризації та ОСОБА_3, про визнання права власності, - залишити без руху.

Запропонувати третій особі з самостійними вимогами на стороні позивача - ОСОБА_1 виправити недоліки його позовної заяви у термін 5 днів з дня отримання ним копії ухвали та розяснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районого суду: підпис: ОСОБА_5

З оригіналом вірно

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_5