Справа № 404/6213/16-ц
Номер провадження 2/404/3243/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2016 року Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до Кіровоградської міської Ради народних депутатів Кіровоградської області, про встановлення відповідності у написанні прізвища та визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому позовні вимоги викладені наступним чином:

встановити відповідність у написанні прізвищ зазначених у: державному акті на право приватної власності на землю серії КР № 00002110, виданого ОСОБА_2, 14.10.1997 року Кіровоградською міською Радою народних депутатів Кіровоградської області та державному акті на право приватної власності на землю серії КР № 00002111, виданого ОСОБА_3, 14.10.1997 року Кіровоградською міською Радою народних депутатів Кіровоградської області;

визнати право власності за спадщиною на землю за адресою: м. Кіровоград, вул. Леваневського, 95 за ОСОБА_1.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі. Відповідно до частини пятої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Оскільки із змісту позовної заяви вбачається, що вимоги позивача містять одночасно майновий і немайновий характер, вважаю за необхідне роз'яснити, що відповідно до частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В пункті 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551,20.

Згідно пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року в пункті 10 розяснено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору.

Також в пункті 2 частини першої статті 80 Цивільного процесуального кодексу України передбачено визначення ціни позову у позовах про визнання права власності на майно або витребування майна вартістю майна.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України такий обовязок покладається на позивача. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, на яке позивач просить визнати право власності та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи). Посилання на належні докази ринкової вартості спірного майна на момент звернення до суду в позовній заяві і в доданих до неї документах відсутні.

Також, в порушення зазначених норм ОСОБА_1 при зверненні до суду судовий збір сплачено лише за одну вимогу немайнового характеру в розмірі 551,20 грн.

Крім того, вважаю за необхідне розяснити, що частиною першою статті 26 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Дана позовна заява подана в порядку позовного провадження, проте ОСОБА_1 не зазначено процесуальний статус Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори у відповідності до вимог цивільного процесуального законодавства.

Разом з тим, у позовній заяві мають бути зазначені точні і докладні відомості про позивача та відповідача, оскільки це має значення для повідомлення осіб, які беруть участь у справі та забезпечення їх явки у судове засідання. Однак, ОСОБА_1 не вказано місцезнаходження відповідача: Кіровоградської міської Ради народних депутатів Кіровоградської області, а також невірно вказано його назву.

Стаття 16 Цивільного кодексу України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. ОСОБА_1 в пункті 2 прохальної частини просить суд встановити відповідність у написанні прізвищ у документах, що не відповідає способам захисту визначеним статтею 16 Цивільного кодексу України та встановленню фактів, що мають юридичне значення. Позивачеві необхідно обґрунтувати вимогу про встановлення відповідності у написанні прізвищ у державних актах з врахуванням розяснень, викладений в пункті Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення».

Таким чином, позивачем до позовної заяви не додано належного доказу сплати судового збору, а також позовна заява не відповідає формі та змітсу позовної заяви, тобто позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, як то передбачено статтею 121 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись частиною першою статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до Кіровоградської міської Ради народних депутатів Кіровоградської області, про встановлення відповідності у написанні прізвища та визнання права власності в порядку спадкування, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві визначити ціну позову від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, на яке позивач просить визнати право власності; сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру (два факти) 551,20 рн. + 551,20 грн. = 11102,40 грн., зазначити докази на підтвердження ринкової вартості майна; сплатити судовий збір у розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір»; виконати вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, встановленої статтею 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Розяснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка