"21" листопада 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого судді Астахової О.О.,
при секретарі: Швидкій Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -
Позивач звернулась до суду із позовом про визнання ОСОБА_2, таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1
Обґрунтовуючи свої вимоги позивач зазначила, що їй на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 23.06.2004 року, посвідченого державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за № 6-3083 та зареєстрованого в Київському БТІ за реєстровим номером № 1380 від 25.06.2004 року в реєстраційній книзі № д 824-27.
За її згодою, відповідач, як чоловік її доньки - ОСОБА_3, був зареєстрований в квартирі, але після розлучення з ОСОБА_3 в листопаді місяці 2008 року, ОСОБА_2 добровільно залишив вищезазначену квартиру, забравши всі свої речі та не проживає в квартирі. У 2010 році відповідач отримав у позивача грошові кошти у розмірі 100 000,00 грн. у порядку поділу спільного майна подружжя та підписав нотаріально посвідчену заяву в якій повідомив, що зобов»язується знятись з реєстраційного обліку квартири АДРЕСА_1. З 2008 року відповідач витрати по квартирній платі і комунальних послугах не сплачує, квартирою не цікавиться але при цьому з реєстраційного обліку не знімається, що змушує позивача звернутись з даним позовом до суду.
У судовому засіданні представник позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, виходячи з доводів, якими обґрунтовується позовна заява, просив позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з'явився повторно, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Документів, що підтверджують поважність причин його відсутності, клопотань про відкладення розгляду справи, заяв з проханням проводити розгляд справи у його відсутність, або заперечень проти позову суду не надано.
Згідно із ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обстави, суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу відповідно до вимог ст.ст. 224, 225 ЦПК України.
Заслухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить позивачу на праві приватної власності, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 23.06.2004 року, посвідченого державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за № 6-3083 та зареєстрованого в Київському БТІ за реєстровим номером № 1380 від 25.06.2004 року в реєстраційній книзі № д 824-27. (а.с.6,7).
Відповідно до довідки форми № 3 від 03 червня 2016 року виданої Комунальним концерном «Центром комунального сервісу», в квартирі АДРЕСА_1 зареєстрований відповідач ОСОБА_2 з 2004 року (а.с. 8).
Згідно даних свідоцтва про розірвання шлюбу виданого Відділом реєстрацій актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції в м. Києві, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - розірвано, про що 27.11.2008 року складено відповідний актовий запис № 1094 та видано свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1. (а.с. 9)
За даними акту затвердженого начальником ЖЕД № 405 від 09.11.2016 року ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1 не проживає.
Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, суду показали, що ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1 не проживає з 2008-2009 року. Відповідач добровільно залишив квартиру, випадків того щоб відповідач намагався потрапити у квартиру, а його туди не пускали, вони не знають. Протягом останніх років у квартирі проживає донька позивача ОСОБА_3 разом зі своїм чоловіком.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Як убачається із нотаріально посвідченої заяви ОСОБА_2 від 25.06.2010 року, поряд з іншим, він зобов»язувався знятись з реєстраційного обліку квартири АДРЕСА_1 при умові сплати йому позивачем 100 000,00 грн. (а.с.10).
За даними розписки наданої відповідачем, він отримав від позивача 100 000,00 грн. на виконання заяви від 25.06.2010 року (а.с.11).
Таким чином, суд приходить до висновку, що доводи позивача знаходять своє підтвердження матеріалами справи і відповідач ОСОБА_2 не проживає в АДРЕСА_1 понад однин рік.
Оскільки відповідачем не надано доказів поважності причин його відсутності у вказаній квартирі понад один рік, інших домовленостей між власником житла і відповідачем на користування цим житлом у разі його відсутності понад один рік, судом не встановлено, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
Крім того, на підставі ч. 1 ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений за подання позову до суду судовий збір в розмірі 551,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 208, 209, 212-216, 223, 294 ЦПК України, ст.ст. 16, 405 Цивільного кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 551,20 грн. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянути судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

С у д дя :