Справа № 760/5083/16-ц
Провадження № 2/760/3239/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 березня 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (відповідач-1), ОСОБА_3 (відповідач-2) та ОСОБА_4 (відповідач-3), про виділення частки в натурі із земельної ділянки, що є в спільній сумісній власності,

в с т а н о в и в:

17.03.2016 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2.(відповідач-1), ОСОБА_3 (відповідач-2), ОСОБА_4 (відповідач-3), про виділення частки в натурі із земельної ділянки, що є в спільній сумісній власності.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 119 ЦПК позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Так, позивач у своїй позовній заяві посилається на те, що у резолютивній частині рішення у цій справі, суд залежно від її обставин повинен вказати розміри й межі тих ділянок, які має використовувати кожна зі сторін і тих, які виділено для спільного користування, а також зазначити, як сторони мають проходити до будинку, будівель, споруд та на вулицю.

Однак всупереч викладеним обставинам у позовній заяві не зазначив, який розмір частини земельної ділянки він просить виділити відповідачам.

Крім цього, відповідно до пункту 5 частини другої статті 119 ЦПК позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Частина перша статті 30 ЦПК визначає, що «сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач».

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред'явленими позовними вимогами.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначила відповідачем-1 ОСОБА_2, відповідачем-2 - ОСОБА_5 та відповідачем-3 - ОСОБА_4, однак не пред'являє до них вимоги.

Позивач у своїй позовній заяві зазначив, що використовує 22,86 кв. м., що становить 1/50 частини земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, а відповідач-1 використовує 540,88 кв. м., що становить 27/50 частини земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, однак не зазначив, яку частину земельної ділянки використовують відповідач-2 та відповідач-3.

Згідно з частиною першою статті 121 ЦПК «суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали».

Враховуючи вищезазначене, позовну заяву належить залишити без руху, встановивши спосіб усунення недоліків шляхом нової, належним чином оформленої позовної заяви, її копій та копій доданих до неї документів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (відповідач-1), ОСОБА_3 (відповідач-2), ОСОБА_4 (відповідач-3), про виділення частки в натурі із земельної ділянки, що є в спільній сумісній власності - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків - три дні з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. В. Шевченко