_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/3271/16-ц
Провадження № 2/520/2619/16
УХВАЛА

19 травня 2016 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Прохорова П.А.,

при секретарі - Цвігун А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача про забезпечення позову та заяву позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення часток у спільній частковій власності та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

До відкриття провадження у справі позивач звернувся до суду з заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на домоволодіння №23 по вул. Нєдєліна в м. Одесі, що була вмотивована наявністю у позивача певних підставі вважати, що відповідачі мають наміри на відчуження приналежних їм часток на користь інших осіб. За переконанням позиача такі дії відповідачів ускладнять вирішення справи судом та виконанню можливого рішення у справі.

19.05.2016 року, представник позивача звернувся до суду з заявою про заборони відповідачам та іншим особам за їх дорученням вчиняти дії направлені на знесення та демонтаж гаражу під літ. «Р» (згідно технічного паспорту від 16.09.2014 року) за вказаною адресою.

В обґрунтування заявлених вимог представник позивача вказував на те, що відповідачами та їх представниками, з метою унеможливлення виконання можливого рішення суду, було здійснено спробу знищити вказаний гараж шляхом демонтажу, та разом з тим наголошував на тому, що на теперішній час частки співвласників у праві спільної часткової власності є невизначеними та спірними, а тому відчуження будь-ким з співвласників приналежної йому частки може призвести до ускладнення виконання майбутнього рішення у справі.

Позивач у судовому засіданні вимоги заяви про застосування заходів забезпечення позову підтримав, просив суд їх задовольнити.

Відповідачі у судове засідання не зявились, представник відповідача ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про відкладення судового засідання у звязку з хворобливим станом такого представника.

За обставинами провадження у справі суд вказує на те, що заява про застосування заходів забезпечення позову підлягає невідкладному розгляду, при цьому участь сторін справи у судовому засіданні з вирішення такого питання є необовязковою.

Крім того, згідно ст. 153 ЦПК України закон передбачає вирішення таких питань без виклику учасників справи.

З наведеного суд вбачає за необхідне невідкладно розглянути заяву представника позивача на підставі наданих суду пояснень та доказів.

У звязку з викладеним суд вказує на наступне.

Виходячи з системного аналізу вказаних норм, суди, при вирішенні клопотань про застосування заходів забезпечення позову мають керуватися загальними засадами судочинства, та за наслідками розгляду такого питання слід постановляти вмотивовану ухвалу.

При цьому оцінка доказам надається в контексті вирішення питання про застосування заходів забезпечення позову, а не у розумінні вирішення справи по суті.

Так, оцінка доказів відбувається відповідно до загальних засад - положень 10, 11, 57-61 ЦПК України, виходячи з їх одиночного та сукупного, всебічного, повного, об'єктивного та безпосереднього аналізу та з чого суд доходить до внутрішнього переконання щодо вирішення процесуального питання (за аналогією до ст. 212 ЦПК України).

Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно ч. 3 ст. 152 ЦПК України позов зможе бути забезпечено, зокрема, забороною вчиняти певні дії та накладенням арешту на майно. Суд може вжити одночасно декілька заходів забезпечення позову. При цьому вжиті заходи забезпечення позову мають бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами та не можуть їх дублювати.

Відповідно до наданих з приводу такого процесуального питання розяснень, що викладені у Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року (п.4), розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Так з наданих суду відомостей про підстави позову та фактичні обставини вбачається, що сторони у справі є співвласниками домоволодіння №23 по вул. Недєліна м. Одеса. На обґрунтування такого до справи надано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна спірного домоволодіння, від 11.05.2016 року, №58878334, за якою за відповідачем ОСОБА_4 зареєстровано 62/100 частки такого домоволодіння.

При цьому до матеріалів справи долучено копії Рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав власності та їх обтяжень №19812603 від 06.03.2015 року, у якому державний реєстратор, вказуючи на те, що позивач на підставі наданого ним свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 23.04.1998 р. має майнові права щодо ? такого домоволодіння , тобто 50/100 часток, а отже сумарна кількість часток співвласників спірного домоволодіння перевищує одиницю, з чого вбачається обєктивна наявність спору.

Обєктом такого спору є безпосередньо домоволодіння №23 по вул. Недєліна м. Одеса, 62/100 частки якого зареєстровані за відповідачем.

Інші відповідачі, за поясненнями позивача також мають незареєстровані майнові права щодо спірного домоволодіння.

При цьому суд приймає до уваги і ті обставини, що згідно технічного паспорту на спірне домоволодіння 16.09.2014 року, до його складу входить зокрема гараж літ. «Р», та зважаючи на надані позивачем пояснення про вчинення іншими особами намагань зруйнувати зазначений гараж. На підтвердження вказаних обставин позивачем надано копії зареєстрованих заяв до Київського відділу поліції від 04.05.2016 року та від 05.05.2016 року, копії відповідей управління патрульної поліції м. Одеси від 12.05.2016 року та від 12.05.2016 року та 13.05.2016 року, за змістом яких позивач повідомила до органів Поліції обставини часткового руйнування спірного гаража та просила притягнути винних осіб до відповідальності.

Так, на час вирішення питання про застосування заходів забезпечення позову вбачається, що гараж, літ. «Р» входить до обсягу спірного майна, а тому його руйнування (демонтаж) до вирішення справи судом вбачається таким, що ускладнить розгляд справи та виконання можливого рішення суду.

На підставі наведених фактичних та правових обставин суд доходить висновку про обґрунтованість заявлених вимог про забезпечення позову та необхідність їх задоволення.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 57-60, 151-153, 208-210, ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення часток у спільній частковій власності та визнання права власності - задовольнити.

Накласти арешт на домоволодіння № 23 по вул. Нєдєліна в м. Одесі до розгляду справи по суті.

Заяву позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення часток у спільній частковій власності та визнання права власності - задовольнити.

Заборонити відповідачам ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 або уповноваженим ними особам вчиняти дії направлені на знесення та демонтаж гаражу під літ. «Р» за адресою: м. Одеса, вул. Нєдєліна, 23, відображеному у технічному паспорті від 16.09.2014 року.

Предявлення цієї ухвали до виконання доручити позивачу або його представнику.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом пяти днів з дня її проголошення через Київський районний суд м. Одеси, однак оскарження цієї ухвали не зупиняє її дії та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Прохоров П. А.