12.07.2016 Єдиний унікальний номер 205/3986/16-ц
Справа №2/205/2187/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2016 року м. Дніпропетровськ

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Шавули В.С.

при секретарі Перцевій М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, третя особа: ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

24 травня 2016 року позивачка звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із даним позовом (а.с. 3).

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 16 червня 2011 року померла її мати ОСОБА_3, після смерті якої відкрилась спадщина на 9/120 частин домоволодіння №33-35 по вул.. Краснодонська у м. Дніпропетровську.

Позивачка в травні 2016 року звернулась до Другої ОСОБА_2 державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але державним нотаріусом їй було в видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв'язку із пропуском нею строку для прийняття спадщини.

На підставі викладеного та посилаючись на обґрунтування викладені у позові, позивачка просить суд, визначити їй додатковий строк для звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

У судове засідання позивачка не зявилась. Про час та місце судового розгляду повідомлялась у встановленому законом порядку. До суду надала письмову заяву, в якій просить справу розглядати без своєї присутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с.36).

Відповідач в особі свого представника у судове засідання не зявився. Про день, час та місце судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку. До суду представник за довіреністю ОСОБА_4, надав письмову заяву, в якій просить справу розглядати на розсуд суду (а.с.38).

Третя особа - ОСОБА_2 державна нотаріальна контора в особі свого представника, до суду не зявилась. Про день, час та місце судового засідання повідомлялась у встановленому законом порядку. До суду надіслала письмову заяву, в якій просить справу розглядати без участі свого представника у зв'язку із виробничою завантаженістю (а.с.22).

У відповідності до ст..1 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Тому з урахуванням викладеного, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю сторін, що не з'явились.

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

За ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених позовних ними вимог та на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.59 ЦПК України, обставини справи, які законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Вибір громадянами способу захисту своїх прав і свобод від порушень та протиправних посягань гарантовано ч.4 ст.55, ст.124 Конституції України, відповідно до якої кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань та закріплено статтями 7, 12 Загальної декларації про права людини, ст.13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, що згідно зі статтею 9 Конституції України є складовою національного законодавства.

Підставою звернення позивача із позовом до суду є захист його особистих прав та майнових інтересів, повязаних із правом спадкування, у звязку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Суд зясувавши обставини спору, дослідивши їх наданими доказами, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 народилась 18 липня 1953 року у батьків: ОСОБА_5 та ОСОБА_3 (а.с.12). Після одруження змінила прізвище із «Сухенко» на «Василевська» (з.а.с.33).

Зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, починаючи із 02 жовтня 2015 року (а.с. 11).

16 червня 2011 року померла ОСОБА_3 (а.с.26). За життя померла склала заповіт, яким все своє майно заповіла дочці ОСОБА_1 (а.с.29).

Для прийняття спадщини після смерті матері позивачка звернулась до державного нотаріуса ДДДНК із заявою про прийняття спадщини 20 травня 2016 року, але їй було відмовлено, у звязку із пропуском встановленого строку для прийняття спадщини (а.с. 34-35).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

За ст..1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати протягом шести місяців з часу відкриття спадщини заяву до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку щодо поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини.

Таким чином суд, оцінюючи за своїм внутрішнім переконанням, з позиції належності, допустимості, достовірності, а також достатності і взаємності звязку у сукупності надані позивачкою у підтвердження викладених доводів докази, приходить до висновку щодо доведеності поважності причин, за яких позивачка дійсно пропустила строк для прийняття спадщини, тому вважає за можливе надати ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, померлої 16.06.2011 року, рівний трьом календарним місяцям з часу набрання рішенням законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1228, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 15, 57-60, ч.1 ст. 61, 88, 197, 209, 212, 213-215, 218, 222 ЦПК України, суд

Вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, третя особа: ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП:НОМЕР_1, для звернення до Другої ОСОБА_2 державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, померлої 16 червня 2011 року, надати додатковий строк, рівний 3 (трьом) календарним місяцям з часу набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які приймали участь у справі, але не були присутні під час проголошення рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом десяти днів із дня одержання копії рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо скаргу про апеляційне оскарження не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В. С. Шавула