Справа № 308/8567/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши позовну заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору позики недійсним,-

встановив:

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору позики недійсним.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Так, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Всупереч вищевказаній статті позивач при зверненні до суду не сплатив судовий збір відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абзацу 2 статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378 гривень.

Відповідно до п. 1.2.2. Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір становить - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Тобто позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 551.20 грн.

Реквізитами для сплати судового збору за подачу позовної заяви є отримувач коштів ГУДКСУ у м. Ужгород , МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002 , код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, (суду, де розглядається справа).

Окрім цього, всупереч ч. 1 ст. 120 ЦПК України позивач не додав до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, ст. 109 ЦПК України передбачає підсудність справ за місцезнаходженням відповідача, ст. 110 ЦПК України підсудність справ за вибором позивача; ст. 113 ЦПК України підсудність кількох вимог, повязаних між собою. Підсудністю у цивільному судочинстві визначено розмежування компетенції між окремими ланками судової системи і між судами однієї ланки щодо розгляду і вирішення підвідомчих їм цивільних справ.

Звертаючись з позовом до суду, позивач зазначив адресою зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_3 м. Мукачево, вул. Береша, 2/51, адресою зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_4 с. Оноківці, вул. Л.Українки, 27, Ужгородського району, та звернувся з даним позовом до Ужгородського міськрайонного суду.

Згідно фотокопії договору позики №01/07 від 01.07.2011 р. такий укладено та підписано в м. Мукачево між відповідачем ОСОБА_3, та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1, предметом якого є грошова позика у розмірі 35000 грн.. Разом з тим, у позовній заяві не викладені обставини щодо порушення, не визнання чи оспорювання прав позивача відповідачем ОСОБА_4, в розрізі вимог даної позовної заяви про визнання недійсним договору позики, не зазначені данні, що підтверджують такі обставини.

Частиною 1 ст. 3 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав чи інтересів. Це положення визначено й у ч. 1 ст. 15 ЦК України.

При цьому, позивачем не наведено будь-яких підстав визначення підсудності розгляду поданого позову Ужгородському міськрайонному суду. Враховуючи вищенаведене позивачу слід вказати та обґрунтовути підстави звернення з вказаною позовною заявою саме до цього суду.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України в новій редакції.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя -

ухвалив:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору позики недійсним - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків до 31 серпня 2016 року, але не більше трьох днів з дня отримання ним ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5