Справа № 404/5094/16-ц
Номер провадження 2/404/2838/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2016 року Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до Кіровоградської обласної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, третя особа: Подільський відділ державної виконавчої служби міста Кіровоград, про звільнення майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про скасування арешту, накладеного постановою б/н від 08.06.2011 року реєстраційний номер обтяження 11280846 та постановою б/н від 29.06.2011 року реєстраційний номер обтяження 11376496 Ленінського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції, на невизначене майно, на все майно належне ОСОБА_1.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Позивачем не зазначено про докази звернення до Кіровського районного суду м. Кіровограда з відповідним запитом та отримання інформації щодо документу, на підставі якого накладено арешт на майно.

Крім того звертаю увагу позивача, що за розясненнями постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016 року, позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред'явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року N 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року N 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Разом з тим, позивачем предявлено позов, зокрема, до Кіровоградської обласної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області без відповідного обґрунтування, зважаючи на те, що в позовній заяві не зазначено про докази того, що арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави.

Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

При цьому позивачем не визначено межі позовної вимоги та неконкретно викладена позовна вимога.

Також в позовні заяві зазначено, що власне майно в позивача ОСОБА_1 відсутнє, в той час як позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

За таких обставин, вважаю за необхідне застосувати до позовної заяви наслідки частини 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, так як позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до Кіровоградської обласної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, третя особа: Подільський відділ державної виконавчої служби міста Кіровоград, про звільнення майна з-під арешту, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві оформити відповідне звернення до суду з врахуванням розяснень, викладених в ухвалі судді.

Розяснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка