18.05.2016 Справа 2/337/753/2016
Провадження № 337/1008/16-ц
18. 05. 2016 року місто Запоріжжя
Хортицький районний суд міста Запоріжжя в складі:
головуючого судді Котляр А.М.
при секретарі Чередниченко Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири.
В березні 2016 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом. В обґрунтування вказує, що їй на праві власності належить квартира АДРЕСА_1. Внаслідок порушення правил користування санітарно-технічним обладнанням мешканцями квартири №138 поверхом вище за тією ж адресою в період з 27.01.2016 року по 08.02.2016 року неодноразово була затоплена її однокімнатна квартира. В квартирі АДРЕСА_2 мешкає ОСОБА_2
Внаслідок залиття квартири їй було завдано матеріальну шкоду в розмірі 6503,50 грн., вартість оцінки експерта склала 800 грн.
Вважає, що ОСОБА_2 зобовязана відповідати за спричинену їй шкоду. Крім того, просить стягнути з ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 1000 грн, також просить стягнути з неї судові витрати в розмірі 551,20 гривень.
У судове засідання позивач не зявилась, але до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, доводи наведені в обґрунтування позовних вимог підтримала, просить суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
У судове засідання відповідач не зявився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений в установленому законом порядку, про причини неявки суду не повідомили, заяв з проханням розглянути справу за його відсутністю або клопотань, які б перешкоджали розгляду справи від відповідача до суду не надходило.
Відповідно до ч.1 ст.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі з наступних підстав.
Квартира АДРЕСА_3 належить на праві власності ОСОБА_1, що підтверджується технічним паспортом виданим 03.01.1997 року.
В квартирі АДРЕСА_4 мешкає ОСОБА_2.
Комісією ХТО ГКП «Основаніє» участка №6 у складі трьох осіб було складено акт про те, що 08.02.2016 року квартира №134 була затоплена каналізаційними стоками, в момент обстеження було зафіксоване пошкодження:
- в туалеті на стелі жовті плями загальною площею 0,5 кв.м., на шпалерах на стінах мокрі плями загальною площею 2.кв.м.;
- в кухні на стелі та на стіні мокрі жовті плями загальною площею 0,6 кв.м.
Актом від 19.02.2016 року , в ході обстеження зазначеної квартири, зафіксовано, що на час висихання , встановлені ті ж самі пошкодження , що і на момент затоплення.
Відповідно до вказаних актів, затоплення сталося з причини несплати заборгованості по наданим послугам, внаслідок чого КП «Водоканал» було встановлено заглушку на каналізаційному випуску квартири 3138 в будинку 39а по пр..Ювілейному в м.Запоріжжя. При користуванні унітазом сталося затоплення нижньої квартири №134 з-за переливу води через унітаз.
Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Як розяснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи.
Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Крім того, згідно положення ст.177 ЖК України, власники житла зобовязані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, а відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить.
Згідно з висновком спеціалістів №011/10.03.2016 року, станом на березень 2016 року вартість відновлюваного ремонту в квартирі №134 по пр. Ювілейномуб.39 а в м.Запоріжжя , після залиття каналізаційними стоками, зафіксованого а Актах дослідження від 08.02.2016 року та від 19.02.2016 року складених комісією Хортицького ТО МПК «Основаніє» складає 6503,50грн.
Також, з відповідача підлягає стягненню сума вартості виконання експертної оцінки, що складає 800 грн.
Потерпілому відшкодовується також моральна шкода, передбачена п.п.1,2 ч.2 ст. 23 ЦК України. Якщо судом встановлено відшкодування потерпілому моральну шкоду, передбачену п.3 ч.2 ст. 23 ЦК України, тобто моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, таке відшкодування у розмірі, визначеному судом, здійснює особа, яку визнано винною у пошкодженні майна.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується одноразово, незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.
Позивач просить суд стягнути моральну шкоду у розмірі 1000 грн., яка відображається в фізичних та душевних страждань ,почутті страху за своє здоровя , оскільки в квартирі постійний сморід та сирість з урахуванням вимог розумності та справедливості, суд визначає розмір моральної шкоди в сумі 1000 грн., яка підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_2
Судовий збір відповідно до ст. 88 ЦПК України, стороні , на користь якої ухвалено рішення, рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Керуючись ст. 8, 10, 11, 15, 57, 58, 59, 60, 224-228 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 задовольнити .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, матеріальну шкоду в розмірі 7303(сім тисяч триста три) гривні .
Стягнути з ОСОБА_2 я на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 моральну шкоду в розмірі 1000 (однієї тисячі) гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 судовий збір в розмірі 551(пятсот пятдесят одну) гривню 20 (двадцять)копійок.
Відповідно до ч. 1 ст. 294 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя: А.М. Котляр