Справа № 355/1877/15-ц Головуючий у І інстанції Литвиненко О. Л.
Провадження № 22-ц/780/2151/16 Доповідач у 2 інстанції Приходько К. П.
Категорія 38 01.06.2016
УХВАЛА

Іменем України

01 червня 2016 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Київської області в складі:

головуючого судді: Приходька К.П.,

суддів: Верланова С.М., Березовенко Р.В.,

за участю секретаря: Дрозд. Р.І.,

розглянула у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду Київської області від 11 травня 2016 року за апеляційними скаргами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на рішення Баришівського районного суду Київської області від 27 січня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_4 до Дернівської сільської ради Баришівського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_5, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в спадок,-

встановила:

у листопаді 2015 року ОСОБА_4 звернувся до Баришівського районного суду Київської області з вищезазначеним позовом, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його брат ОСОБА_7.

Після відкриття спадщини мати ОСОБА_5 як спадкоємець першої черги відмовилась від своєї частки спадкового майна на користь позивача, який своєчасно звернувся з письмовою заявою про прийняття спадщини до Десятої Київської державної нотаріальної контори.

Крім позивача спадкоємцем є малолітня дочка померлого ОСОБА_6

Після смерті ОСОБА_7 відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частини садового (індивідуального) житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1.

Просив визнати за ОСОБА_4 право власності на 1/6 частину садибного (індивідуального) житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1, що належала ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Рішенням Баришівського районного суду Київської області від 27 січня 2016 року позов було задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на його незаконність та необґрунтованість, таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Просив скасувати рішення Баришівського районного суду Київської області від 27 січня 2016 року та ухвалити нове рішення, яким позов ОСОБА_4 задовольнити частково.

В свою чергу ОСОБА_3 також подала апеляційну скаргу, вважаючи, що рішення суду першої інстанції ухвалене без урахування матеріального та процесуального права.

Просила скасувати рішення Баришівського районного суду Київської області від 27 січня 2016 року та ухвалити рішення, за яким визнати за ОСОБА_4 право власності на 1/9 частину садибного (індивідуального) житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1, що належала ОСОБА_7

Рішенням Апеляційного суду Київської області від 11 травня 2016 року апеляційні скарги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 задоволено частково.

Рішення Баришівського районного суду Київської області від 27 січня 2016 року змінено, виклавши його резолютивну частину в наступній редакції:

Позов задоволено.

Визнано за ОСОБА_4 в порядку спадкування право власності на 2/12 частини садибного житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1, як на спадщину у вигляді 1/3 частини даного будинку, що належала ОСОБА_7, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

25 травня 2016 року до Апеляційного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду Київської області від 11 травня 2016 року.

Свою заяву ОСОБА_2, обґрунтовує тим, що в рішенні Апеляційного суду Київської області від 11 травня 2016 року допущено описку, а саме у рішенні зазначено, що спадщина в Десятій нотаріальній конторі відкрита на приватизовану покійним ОСОБА_7 земельну ділянку в АДРЕСА_1.

Також, заявник, вважає, що описка в рішенні і в тому, що спадкоємців першої черги на спадкування за законом є тільки три особи, а в рішенні суду Апеляційної інстанції від 11 травня 2016 року зазначено чотири спадкоємця.

Отже, заявник вважає, що потрібно зробити перерахунок частин, а саме 1/3:3 (спадкоємці) = 1/9.

Колегія суддів вважає, що заява про виправлення описки не підлягає задоволенню виходячи із наступного.

За правилами ст.219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв'язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обставин.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. В резолютивній частині описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють тексту судового рішення та не призводить до його невірного сприяння: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні ( рішенні або ухвалі ), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває таку неточності, які випливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, заява ОСОБА_2 про виправлення описки не підлягає задоволенню, оскільки зі змісту постановленого рішення не вбачається, що судом апеляційної інстанції допущено описку в тексті судового рішення у розумінні ст.219 ЦПК України, а тому правові підстави для задоволення заяви про виправлення описки відсутні.

Керуючись ст.219 ЦПК України, колегія суддів, -

ухвалила :

у задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення описки у рішенні Апеляційного суду Київської області від 11 травня 2016, відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту його проголошення і може бути оскаржене у касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді