РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/18643/15-ц

пр. № 2/759/1439/16

17 березня 2016 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді: Т.О. Величко

при секретарі: А.В.Самайді

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі Позивач) у грудні 2015 року звернулася до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2про розірвання шлюбу.

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 26 серпня 1995 року.

Позивач просить суд розірвати шлюб з відповідачем, посилаючись на те, що спільне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на сімейне життя та обов'язки, що поступово призвело до неможливості спільного життя. Можливості зберегти сімю немає.

З листопада 2013 року сторони не підтримують шлюбні стосунки, не ведуть спільного господарства, не проживають разом.

Позивач у судове засідання з`явилася, просила позов задовольнити, наполягала на розірванні шлюбу, вважала що примирення неможливе. Суперечки щодо поділу майна, що є спільною власністю сторін відсутні.

Відповідач у судові засідання 04.02.2016 та 17.03.2016 року не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином (а.с.15, 20), не просив надати строк для примирення, розглядати справу за його відсутності, тому суд вважає за можливе проводити судове засідання за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення суду.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно до ч.2 ст.112 СК України, суд, постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд, заслухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, вважає, що причини, що спонукали сторони на розірвання шлюбу є обґрунтованими, оскільки судом достовірно встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження сім»ї не можливе, також не вважає за необхідне проводити судове засіданя за присутності дітей та з"ясування відносин між подружжям, оскільки на думку суу вказане може бути психологічною трамвою по відношенню до дітей. Місце проживання та утримання дітей між сторонами не досягнуто, а тому позов підлягає задоволенню, сторони не підтримують шлюбних стосунків, не ведуть спільного господарства, позивач наполягає на розірванні шлюбу, посилаючись на те, що примирення між ними не можливе.

Керуючись ст.ст. 24,104, 105, 110,112 Сімейного Кодексу України, ст.ст.10, 11, 60, 208-209, 212-215,294 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу-задовольнити.

Шлюб зареєстрований між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, 26 серпня 1995 року Медивнською сільською радою, Богуславського району, Київської області, про що є актовий запис № 24- розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер: не відомий, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер не відомий, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 судовий збір у сумі 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 коп.

Після набрання рішенням законної сили, надіслати рішення суду до Відділу РАЦС Святошинського районного управління юстиції у м. Києві.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Святошинського районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Т.О. Величко