Справа № 626/594/16-ц
Провадження № 2/626/294/2016
19.05.2016 року Красноградський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді Дудченка В.О.
при секретарі Зінченко Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Краснограді, у відсутності сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -
ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просить звернути стягнення на успадковану ОСОБА_2 квартиру за адресою: АДРЕСА_1, що одержана в натурі на користь ОСОБА_3, в рахунок погашення боргу в розмірі 9000 доларів США ОСОБА_4, померлої 27.06.2012 року.
В обґрунтування позову у позовній заяві позивачка ОСОБА_3 зазначила, що вона 08.01.2010 року надала ОСОБА_4 позику в розмірі 8000 доларів США строком на 2 роки під 2% щомісячних та 30.09.2010 року ОСОБА_4 додатково взяла позику в розмірі 1000 доларів США, всього сума позики складає 9000 доларів США, що підтверджується відповідною розпискою від 08.01.2010 року. У розписці також зазначається, що в якості застави їй передані документи на квартиру ОСОБА_4, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та вразі її смерті вона отримує належну їй суму від продажу квартири. 27.06.2012 року ОСОБА_4 померла, грошові кошти позичальниця не повернула. Вона займалась похованням померлої ОСОБА_4 Після смерті ОСОБА_4 їй стало відомо про наявність спадкоємця ОСОБА_2 сестри спадкодавця. Яка в свою чергу пообіцяла після оформлення спадщини продати квартиру та заплатити їй по зобовязанням померлої ОСОБА_4 9000 доларів США, у звязку з чим вона передала їй документи на вказану квартиру. 22.10.2012 року у відповідності до ч. 2 ст. 1281 ЦК України вона звернулась до Красноградської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про претензію до померлої ОСОБА_4 Відповідач по справі до цього часу спадщину не оформила, свідоцтва про право на спадщину не видавались, що свідчить про те, що відповідач зволікає з виконанням обовязку передбаченого ст. 1297 ЦК України. На підставі того, що ОСОБА_2 подала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, але зволікає з оформленням права власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_2, вона все одно є спадкоємицею прав та зобовязань після померлої ОСОБА_4 Крім того вказана квартира була передана в натурі відповідачу ОСОБА_2, оскільки вона вступила у володіння та управління даним житлом та надала дозвіл на проживання в квартирі квартирантів. У звязку з тим, що відповідачка добровільно одноразовим платежем не повертає борг спадкодавця, позивачка просить накласти стягнення на майно, яке було передане спадкоємцю в натурі, а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_3.
Від відповідача по справі ОСОБА_2 28.04.2016 року (а.с. 32-34) до суду надійшли заперечення на позов у яких просить відмовити у задоволенні позову у звязку з пропуском позивачем строку позовної давності та у звязку з тим, що вона свідоцтво про право на спадщину на спірну квартиру не отримувала, спадковою квартирою не користується та не надано експертну оцінку квартири, що позбавляє можливості встановити чи може ринкова вартість квартири покрити борг позивачки, а також у неї є великий сумнів з приводу написання померлою дописки до розписки, у звязку з чим вона буде призначати судово-почеркознавчу експертизу.
Так, як відповідачка в судове засідання не зявилась, про місце та час розгляду справи була повідомлена у встановленому порядку, від неї не надходило заяви про розгляд справи за її відсутності, згідно ст. 224 ЦПК України, суд вважає необхідним ухвалити заочне рішення по справі на підставі наявних у справі доказів, так як представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи те, що сторони належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів не здійснюючи фіксування судового процесу.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши письмові докази, суд вважає позов ОСОБА_3 таким, що підлягає задоволенню враховуючи наступне.
Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Судом встановлено, що 08.01.2010 року ОСОБА_3 надала позику в розмірі 8000 доларів США ОСОБА_4 строком на 2 роки під 2% щомісячних та 30.09.2010 року ОСОБА_4 додатково взяла у ОСОБА_3 позику в розмірі 1000 доларів США, всього сума позики 9000 доларів США, заставою по даній позиці виступила квартира за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується розпискою надою ОСОБА_4 (а.с. 9).
Право власності на квартиру АДРЕСА_4 зареєстровано за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності від 17.11.1993 року, виданого бюро про приватизацію державного житлового фонду при виконкомі Красноградської міської ради Харківської області, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло від 17.11.1993 року та довідкою КПТІ «Інвентаризатор» від 17.03.2016 року № 78 (а.с. 10-11).
ОСОБА_4 померла 27.06.2012 року, після її смерті відкрилась спадщина у тому числі на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_5, при цьому грошові кошти позичальнику на момент смерті не повернуті, дані обставини визнаються сторонами по справі, а отже відповідно до ст. 61 ЦПК України доказуванню не підлягають.
Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкування є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
24.07.2012 року на підставі заяви сестри спадкодавця ОСОБА_4 ОСОБА_2 була заведена спадкова справа № 228/2012.
22.10.2012 року у Красноградській державній нотаріальній конторі зареєстрована заява про претензію ОСОБА_5 за № 757.
До цього часу спадщину ОСОБА_2 не оформила, свідоцтва про право на спадщину не видавались, що підтверджується довідкою Красноградської державної нотаріальної контори від 16.03.2016 року № 289/02-14.
Згідно із ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
У відповідності до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 1268, ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ч. 2 ст. 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, предявити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.
У пункті 27 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р., зазначено, що отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину свідоцтва про право на спадщину відповідно до статті 1296 ЦК є правом, а не обов'язком спадкоємця. Відсутність у спадкоємця свідоцтва про право на спадщину не може бути підставою для відмови у відкритті провадження у справі.
Згідно із ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.
Вимоги кредитора спадкоємці зобов'язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.
У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
З вище викладеного вбачається, що відповідач ОСОБА_2 зобовязана задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Тобто у разі якщо борг померлої ОСОБА_4 перед ОСОБА_3 буде перевищувати ринкову вартість квартири після звернення стягнення, відповідно вимоги кредитора будуть задоволені лише в межах вартості квартири, а в тому разі, якщо після звернення стягнення на квартиру її буде реалізовано за більшу вартість ніж є борг спадкодавця - то в даному випадку різниця буде передана спадкоємцю. Вказані обставини будуть встановлені під час виконання рішення суду після визначення ринкової вартості квартири та звернення стягнення на квартиру державним виконавцем.
ОСОБА_2 була передана в натурі квартира за адресою: АДРЕСА_1, оскільки вона вступила у володіння та управління даною квартирою, дала дозвіл на проживання в ній квартирантам.
При цьому відповідач по справі зволікає з виконанням обовязку, передбаченого ст. 1297 ЦК України, а саме не отримує свідоцтво про прийняття спадщини після смерті спадкодавця на нерухоме майно, а саме на зазначену вище квартиру АДРЕСА_5 та не здійснює дій по державній реєстрації права власності на нерухоме майно.
У відповідності до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно до вимог ч.1, ч.2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Що стосується заперечень відповідача з приводу того, що не померлою ОСОБА_4 було написано дописку до розписки то слід зазначити наступне.
Статтею 57 ЦПК України визначено, що доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані зокрема встановлюються на підставі висновків експертів.
Згідно ч.1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов`яазана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України.
Згідно ст. 66 ЦПК України, до доказів, зокрема, відноситься висновок експерта -це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обгрунтовані відповіді на питання, задані судом.
В п.27 постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції "розяснено, що виходячи з принципу процесуального рівноправя сторін та враховуючи обовязок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.
При цьому ОСОБА_2 не було заявлено до суду клопотання про проведення судово-почеркознавчої експертизи щодо написання померлою ОСОБА_4 розписки від 08.01.2010 року та дописки до неї 30.09.2010 року, а отже суд дану розписку визнає належним і допустимим доказом у даній справі, оскільки відповідачкою не надано належних доказів того, що дописка у розписці була написана іншою особою та її висновки ґрунтуються на припущеннях.
Статтею 60 ЦПК України передбачено, що докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і що до яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Крім того, суд зазначає, що підстави для застосування строків позовної давності щодо вимог ОСОБА_3 відносно звернення стягнення на успадковану квартиру ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 після смерті ОСОБА_4 померлої 27.06.2012 року, які передбачені ст. 267 ЦПК України судом не вбачаються, оскільки позивачка у відповідності до ч. 2 ст. 1281 ЦК України 22.10.2012 року звернулась до Красноградської державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про претензію до померлої 27.06.2012 року ОСОБА_4, тобто протягом шести місяців після відкриття спадщини, яка до теперішнього часу відповідачкою не виконана, крім того вона навмисно зволікає з виконанням обовязку щодо отримання свідоцтва про прийняття спадщини після смерті спадкодавця.
А отже позивачкою не пропущений строк позовної давності для звернення до суду з вимогою про захист свого права, оскільки відповідачкою на даний час не отримано свідоцтво про право на спадщину на спірну квартиру.
Згідно ст.212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
На підставі викладеного та враховуючи те, що відповідачка про справі навмисно зволікає з виконанням обов'язку щодо отримання свідоцтва про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_4 на квартиру за адресою: АДРЕСА_3, при цьому вимоги кредитора щодо погашення заборгованості спадкодавця не задовольняє то є всі підстави у відповідності до ч. 2 ст. 1282 ЦК України у судовому порядку накласти стягнення на майно, яке було передано у натурі відповідачці, оскільки іншим чином порушені права щодо погашення заборгованості спадкодавця ОСОБА_4 - спадкоємцем ОСОБА_2 захистити не можливо.
На підставі ст.ст. 16, 1216, 1218, 1268, 1269, 1281, 1282, 1297 ЦК України та керуючись ст.ст. 3,4, 57-60, 224-226 ЦПК України суд, -
Позов ОСОБА_3 задовольнити.
Звернути стягнення на успадковану ОСОБА_2 квартиру за адресою: АДРЕСА_1 (право власності на квартиру зареєстровано за ОСОБА_4), що одержана в натурі на користь ОСОБА_3, в рахунок погашення боргу ОСОБА_4, померлої 27.06.2012 року, еквівалентному 9000 (девять тисяч) доларів США, що станом на день подачі позову до суду складає 240 300 (двісті сорок тисяч триста) грн.
Копію заочного рішення направити ОСОБА_2 рекомендованим листом із повідомленням не пізніше трьох днів з дня його проголошення.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Після перегляду заочного рішення, його може бути оскаржено в апеляційній інстанції.
Апеляційна скарга на рішення суду, після перегляду заочного рішення, подається протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення в апеляційний суд Харківської області через Красноградський районний суд.
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Суддя