Справа № 760/4075/16-ц
Провадження № 2-н/760/94/16
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу

03 березня 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного проектно-вишукувального та науково-дослідного інституту «Укренергомережпроект» Київський філіал нарахованої, але не виплаченої заробітної плати,

в с т а н о в и в:

01.03.2016 ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про стягнення з Державного проектно-вишукувального та науково-дослідного інституту «Укренергомережпроект» Київський філіал нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

Розглянувши заяву про видачу судового наказу, суддя дійшов висновку, що у прийнятті заяви належить відмовити з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 95 ЦПК судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 96 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 96 ЦПК судовий наказ може бути видано, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своїй постанові «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23.12.2011 № 14 роз'яснив, що «якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати (пункт 1 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано не лише на суму заборгованості із заробітної плати, а й на суму компенсації за порушення строків її виплати, оскільки вона входить до структури заробітної плати (Закон України від 24 березня 1995 року N 108/95-ВР ( 108/95-ВР ) «Про оплату праці», Закон України від 19 жовтня 2000 року N 2050-III ( 2050-14 ) «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати»). До заяви має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо».

При зверненні до суду заявник додав довідку ДПІ у Солом'янському районі Головного управління ДФС у м. Києві від 25.01.2016 № 6.

Однак вищезазначена довідка не підтверджує розмір нарахованої заробітної плати ОСОБА_1, а лише вказує на суму нарахованих та виплачених їй доходів у період з 01.07.2013 по 30.09.2015.

Таким чином, заявник не додав належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої їй заробітної плати.

Відповідно до вимог чинного законодавства не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання.

З наданих матеріалів справи не випливає, що заявнику була нарахована, однак не виплачена заробітна плата, а відтак існує спір про право, який підлягає розгляду в позовному провадженні.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 100 ЦПК суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Таким чином, у прийнятті заяви ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного проектно-вишукувального та науково-дослідного інституту «Укренергомережпроект» Київський філіал нарахованої, але не виплаченої заробітної плати належить відмовити.

Керуючись статтями 95, 96, 100, 210, 293 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

У прийнятті заяви ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного проектно-вишукувального та науково-дослідного інституту «Укренергомережпроект» Київський філіал нарахованої, але не виплаченої заробітної плати - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко