Провадження №2/761/743/2016
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

01 березня 2016 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Савицького О.А.

при секретарі Личак М.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кернел-Трейд» про захист честі, гідності, ділової репутації та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

25.05.2015 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кернел-Трейд» про визнання інформації, розміщеної в листі ТОВ «Кернел-Трейд» № 47 від 12.01.2015 року, адресованого Українській зерновій асоціації та Українській аграрній конфедерації, такою, що не відповідає дійсності, шкодить інтересам та діловій репутації ОСОБА_1; зобов'язання ТОВ «Кернел- Трейд» спростувати недостовірну інформацію про ОСОБА_1 шляхом направлення листа на адресу Українській зерновій асоціації та Українській аграрній конфедерації такого змісту: «СПРОСТУВАННЯ. ТОВ «Кернел-Трейд» спростовує недостовірну інформацію, розповсюджену в Листі № 47 від 12.01.2015 року із застереженням від співпраці з паном ОСОБА_1 та структур, до яких він може бути причетний та визнає неправомірність такої інформації»; стягнення з ТОВ «Кернел-Трейд» на користь ОСОБА_1 моральної шкоди у розмірі 10 000 грн. 00 коп. Крім того, позивач просив судові витрати покласти на відповідача.

Позовні вимоги мотивовано тим, що в Листі № 47 від 12.01.2015 року, адресованому відповідачем Українській зерновій асоціації та Українській аграрній конфедерації, зазначається: «…хочемо Вас застерегти від співпраці з паном ОСОБА_1, ІПН НОМЕР_1, та структур до яких він може бути причетний…».

Разом з тим, позивач вважає вищевказану відповідачем в листі інформацію недостовірною та такою, що порочить його чесне ім'я, з огляду на те, що контракти № 36/IN/14 FC P від 05.12.2014 року та № 34/IN/14 FW P від 09.12.2014 року, укладені між компаніями ORKNEY INVEST LP, постачальником зернових для якої виступало ТОВ «УЛС ГЛОБАЛ», директором якого був позивач, та ІНЕРКО ТРЕЙД С.А., афілійованою компанією ТОВ «Кернел-Трейд», не були виконані у зв'язку з форс-мажором - стихійним лихом у вигляді снігопаду, який паралізував рух транспорту в Одеській області на значний проміжок часу. Більш того, період виконання вказаних контрактів припав на святкові дні, що також ускладнило їх виконання. Інші контракти, укладені між вказаними компаніями, були виконані в повному обсязі.

Проте, в результаті розповсюдження відповідачем у вищевказаному листі неправдивої інформації, більше 5 компаній - зернотрейдерів відмовились співпрацювати з ТОВ «УЛС ГЛОБАЛ», директором якої був позивач тривалий час, а останній змушений був звільнитись із займаної посади директора.

Таким чином, на підставі викладеного, позивач просив позов задовольнити.

Водночас, під час розгляду справи судом позивач, в порядку ст. 31 ЦПК України, уточнив зміст позовних вимог та просив: визнати інформацію, розміщену в Листі ТОВ «Кернел-Трейд» № 47 від 12.01.2015 року, адресованого Українській зерновій асоціації та Українській аграрній конфедерації, а саме: «…представником якої виступив директор ТОВ «УЛС ГЛОБАЛ» пан ОСОБА_1», «… обіцянки пана ОСОБА_1 щодо виконання контрактних зобов'язань…», «…хочемо Вас застерегти від співпраці з паном ОСОБА_1» такою, що не відповідає дійсності, шкодить інтересам та діловій репутації ОСОБА_1; зобов'язати ТОВ «Кернел-Трейд» спростувати недостовірну інформацію про ОСОБА_1 шляхом направлення листа на адресу Українській зерновій асоціації та Українській аграрній конфедерації такого змісту: «СПРОСТУВАННЯ. ТОВ «Кернел-Трейд» спростовує недостовірну інформацію, розповсюджену в Листі № 47 від 12.01.2015 року із застереженням від співпраці з паном ОСОБА_1 та структур, до яких він може бути причетний та визнає неправомірність поширення такої інформації»; стягнути з ТОВ «Кернел-Трейд» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду розміром 10 000 грн.; судові витрати покласти на ТОВ «Кернел-Трейд».

Позивач в судове засідання не з'явився, факсимільним зв'язком надіслав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на його безпідставність та зазначив, що висловлювання відповідача в Листі по своїй суті є оціночним судженням, а тому не може бути розцінене як недостовірна інформація, не підлягає спростуванню та доведенню його правдивості. При цьому, вважає, що позивачем не доведено факту порушення його особистих немайнових прав, та, відповідно, не доведено факту заподіяння моральної шкоди.

Вислухавши пояснення представника відповідача, та показання свідка, дослідивши письмові докази зібрані в матеріалах справи, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно положень ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

В свою чергу, ст. 34 Конституції України передбачено, що кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Разом з тим відповідно до вимог ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов'язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що 12.01.2015 року ТОВ «Кернел-Трейд» було адресовано Українській зерновій асоціації та Українскьій аграрній конфедерації лист за № 47 (а.с. 4), що також не заперечувалось сторонами у справі.

Звертаючись з позовом до суду, позивач, серед іншого, просить визнати інформацію, розміщену в Листі ТОВ «Кернел-Трейд» № 47 від 12.01.2015 року, адресованого Українській зерновій асоціації та Українській аграрній конфедерації, а саме: «…представником якої виступив директор ТОВ «УЛС ГЛОБАЛ» пан ОСОБА_1», «… обіцянки пана ОСОБА_1 щодо виконання контрактних зобов'язань…», «…хочемо Вас застерегти від співпраці з паном ОСОБА_1» такою, що не відповідає дійсності, шкодить інтересам та діловій репутації ОСОБА_1, оскільки в результаті розповсюдження відповідачем у вищевказаному листі неправдивої інформації, більше 5 компаній - зернотрейдерів відмовились співпрацювати з ТОВ «УЛС ГЛОБАЛ», директором якої був позивач тривалий час, а останній змушений був звільнитись із займаної посади директора.

При цьому, оскільки позивач вважає вказану інформацію недостовірною, він просить суд зобов'язати ТОВ «Кернел-Трейд» спростувати цю недостовірну інформацію про ОСОБА_1 шляхом направлення листа на адресу Українській зерновій асоціації та Українській аграрній конфедерації такого змісту: «СПРОСТУВАННЯ. ТОВ «Кернел-Трейд» спростовує недостовірну інформацію, розповсюджену в Листі № 47 від 12.01.2015 року із застереженням від співпраці з паном ОСОБА_1 та структур, до яких він може бути причетний та визнає неправомірність поширення такої інформації».

Відповідно до положень ч.ч. 1, 4, 5, 6, 7 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов'язків, вважається юридична особа, у якій вона працює. Якщо недостовірна інформація міститься у документі, який прийняла (видала) юридична особа, цей документ має бути відкликаний. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

При цьому, згідно роз'яснень, які містяться в п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року за №1, при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. … Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Водночас, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов'язок відшкодувати завдану моральну шкоду.

Таким чином, відповідно до ст. 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що також відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка будучи ратифікованою Законом України від 07.07.1997 року, відповідно до ст. 9 Конституції є складовою частиною національного законодавства.

Також слід зазначити, що згідно роз'яснень, які містяться в п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009р. за № 1, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Таким чином, у даному конкретному випадку, аналізуючи інформацію, яку позивач просить визнати такою, що не відповідає дійсності, шкодить його інтересам та діловій репутації, враховуючи вимоги зазначених вище актів законодавства, суд приходить до висновку, що вислови відповідача які позивач просить суд спростувати фактично є його оціночними судженнями, які він висловив в своєму листі № 47 від 12.01.2015 року, адресованому Українській зерновій асоціації та Українській аграрній конфедерації.

Крім того, свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що з осені 2014 року знає ОСОБА_1 по роботі в ТОВ «Кернел-Трейд». Також зазначив, що контракти, якими займався ОСОБА_1 в більшості не виконувались, про що він інформував свого директора ОСОБА_5

При цьому, як вбачається з позовної заяви позивач звернувся до суду, як фізична особа. Проте, у судовому засіданні не доведено факту порушення особистих немайнових прав позивача як фізичної особи, тобто, що поширена інформація завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам позивача, або перешкоджає позивачу повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право як фізичній особі, що свідчить про відсутність однієї із обставин юридичного складу правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист честі, гідності та ділової репутації.

Крім того, суд вважає, що вказані оціночні судження відповідача ТОВ «Кернел-Трейд», по відношенню до особи позивача, містять його суб'єктивну думку відносно особи та дій позивача, і ця думка викладена не в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що могло би принизити ділову репутацію позивача, а тому підстави для відшкодування моральної шкоди відсутні.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що заявлені позовні вимоги про визнання інформації такою, що не відповідає дійсності, шкодить інтересам та діловій репутації позивача, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди є безпідставними і такими, що не ґрунтуються на вимогах закону, у зв'язку з чим не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 57 - 60, 179, 208, 209, 212 - 215, 218, 223, 294 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кернел-Трейд» про захист честі, гідності, ділової репутації та стягнення моральної шкоди.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення, а особами, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: