ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А Справа № 636/2835/16-ц

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ Провадження № 2/636/1656/16

про залишення позовної заяви без руху

22 серпня 2016 року Суддя Чугуївського міського суду Харківської області Бондар С.Б., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Лебязької сільської ради Чугуївського району Харківської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И Л А:

18 серпня 2016 року ОСОБА_1 звернулась до Чугуївського міського суду Харківської області з позовною заявою до Лебязької сільської ради Чугуївського району Харківської області, в якій просить визнати за нею право власності на будинок, розташований за адресою: Харківська область, Чугуївський район, с. Лебяже, вул. Миру (колишня Леніна) в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2.

Відповідно до частини 2 статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

На підставі вимог частини 3-5 статті 119 ЦПК України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом; до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позовна заява подана з порушенням ст. 119 ЦПК України, а саме: у позовній заяві щодо вимог майнового характеру відсутні докази, що підтверджують кожну обставину, якою позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, наявність підстав для звільнення від доказування; у позовній заяві не вирішено коло осіб у справі; не залучено в якості третьої особи держнотконтору, не надані відомості про наявність інших спадкоємців, особливо спадкоємців першої черги - дітей; у позовній заяві, що має майновий характер позивач зазначає ціну позову 55120,00 грн, до позову додає копію технічного паспорту від 21.04.1993, однак не надає доказів на підтвердження вартості житлового будинку в вищезазначеному розмірі на момент подачі позову до суду, що, в свою чергу, унеможливлює достовірно встановити розмір судового збору.

Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 80 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову зазначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.16 своєї постанови №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року розяснив судам, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Згідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції від 03.09.2015 № 670-VIІІ) за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890,00 грн).

Крім того, звернення до суду з зазначеним позовом повинно мати місце при наявності даних про те, що порушене питання було предметом розгляду компетентного державного органу, рішення якого чи його відсутність дають підстави вважати про наявність спору про право. Відповідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», судам слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Зазначені вимоги при подачі позову не витримані. Відмова нотаріуса про здійснення або не здійснення відповідних нотаріальних дій до позову не додана.

На підставі вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. ОСОБА_2, який є спадкодавцем, помер 30 липня 2013 року, строк прийняття спадщини, встановлений ЦК України пропущено і позивач не просить суд поновити його. Таким чином, позивачу необхідно обґрунтовано, з посиланням на закон, який регламентує дані правовідносини, оформити позовну заяву, сплатити судовий збір відповідно до вимог майнового характеру, який сплачується у відсотковому співвідношенні до ціни позову у розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI зі змінами від 03.09.2015, оскільки суддя має право відкрити провадження у справі лише при наявності як передумов права на предявлення позову, так і при наявності умов, які складають порядок реалізації права на звернення до суду, і вони передбачені в статтях 119-121 ЦПК України. Відповідно до ст. 121 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та, керуючись ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Лебязької сільської ради Чугуївського району Харківської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Розяснити, що не усунення недоліків, зазначених в ухвалі судді, у встановлений строк тягне за собою наслідки у вигляді повернення позовної заяви, як не поданої у відповідності з вимогами процесуального закону.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.Б. Бондар