Справа № 214/1084/16-ц
У Х В А Л А

іменем України

27 травня 2016 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Прасолова В.М.

при секретарі Горбуновій Л.С.

за участю представника позивача ОСОБА_1

за участю представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі заяву відповідача про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду від 28 квітня 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до приватного акціонерного товариства «Криворізький завод гірничого обладнання» про стягнення моральної шкоди, суд, -

ВСТАНОВИВ:

До Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу надійшла заява представника відповідача, в якій він просить скасувати заочне рішення по справі, яке винесено 28 квітня 2016 року.

В обґрунтування заяви зазначає наступне. У своїй позовній заяві позивач вказав, що працював на відповідача у період з 01.11.2001 по 22.10.2015р. обрубувачем, зайнятим на обробці лиття наждаком і ручним способом (молотами, зубилом, пневмоінструментом), термообробувальної дільниці та, в наслідок чого, отримав професійне захворювання. А отже просить стягнути моральну шкоду за ушкодження здоров'я у розмірі 137800,00грн. 28.04.2016 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області було винесено заочне рішення по зазначеному вище позову, яким позовні вимоги задоволені частково, стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Криворізький завод гірничого обладнання" на користь ОСОБА_3 45000,00 грн. у рахунок відшкодування завданої моральної шкоди. Відповідно до ст. 228 ЦПК України (надалі - ЦПК України), заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. Згідно з вимогами ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та неповідомив причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Відповідно до п.2 ч.3 ст.231 ЩІК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку. З заочним рішенням не згодний, вважає його передвчасним, винесеним без повного та всебічного дослідження та з порушенням норм матеріального та процесуального права у зв'язку з наступним. Відповідно до ч.1 ст.232 ЩІК заочне рішення підлягає скасуванню зокрема, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив причини неявки з поважних причин. Представником відповідача по вказаній справі є ОСОБА_4, що підтверджується довіреністю №23 від 23.03.2016 та процесуальними документами, які наявні в матеріалах справи (заперечення, клопотання). 28.04.201бр. ОСОБА_4, не був присутній у судовому засіданні, що вбачається з самого рішення яке переглядається. Відсутність представника у судовому засіданні відбулась з поважних причин, а саме, як вбачається з розпорядження АТ "КОРУМ КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАВОД ГІРНИЧОГО ОБЛАДНАННЯ" № 73/1-КМвід 26.04.2016, ОСОБА_4 - спеціаліст з правового забезпечення був направлений (відряджений) 28.04.2016, строком на 1 календарний день, до м. Дніпропетровська. Наполягає, що знаходячись 28.04.2016 у м. Дніпропетровськ, представник відповідача, з поважних причин, не з'явився в судове засідання під час розгляду справи. 11.04.2016 року відповідач, через свого представника ОСОБА_4, надав до суду заперечення на позовну заяву. Вважає, що суд не надав належну оцінку тим доводам та поясненням які визначенні у вказаному запереченні, а саме. При прийнятті на роботу позивача відповідачем було видано наказ про прийом на роботу, в якому зокрема було зазначено, що позивач буде працювати в шкідливих умовах праці (марганець, пил, шум, вібрація) за що в подальшому майбутній працівник буде отримувати, у якості компенсації за шкідливі умови праці, додаткову відпустку, молоко, спеціальне харчування та інш. З даним наказом (розпорядженням) позивач був особисто ознайомлений. Таким чином, позивач розумів та належний чином був повідомлений відповідачем про майбутні шкідливі умови праці. Відповідач дотримується вимог чинного законодавства України щодо забезпечення безпечних умов праці для своїх працівників. Згідно ч.1 ст. 9 Закону України "Про охорону праці" Відшкодування шкоди, заподіяної працівникові внаслідок ушкодження його здоров'я або у разі смерті працівника, здійснюється Фондом соціального страхування від нещасних випадків відповідно до Закону України. "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності". Позивач є застрахованою особою, а отже, на думку повинен звернутись з вимогами щодо відшкодування моральної шкоди до відповідного Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійного захворювання, оскільки такі правовідносини регулюються Законом України "Про загальнообов'язкове соціальне страхування від нещасних випадків на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності". Наполягає, що судом першої інстанції, під час розгляду справи було порушено норми матеріального права ст.23 Цивільного кодексу України, щодо відшкодування моральної шкоди. При вирішенні питання щодо стягнення моральної шкоди суд першої інстанції не зазначив у рішенні від 22.12.2014 р. у чому саме полягає моральна шкода, яка заподіяна на думку суду, позивачу. Наполягає, що жодних доказів та фактів, підтверджуючих нанесення позивачу моральної шкоди, в тому числі саме у сумі 137800,00, під час судового засідання надано не було, судом це питання не досліджувалось, тому у суду не було достатніх підстав для винесення рішення про стягнення на користь позивача з відповідача суму моральної шкоди у розмірі 45000,00 грн. Звертає увагу той факт, що підставою визначення розміру до стягнення 137800,00 грн. позивач вбачає у "час, витрачених коштів на лікування, візити до лікарень, систематичні обстеження..", однак у підтвердження зазначеного жодних доказів не надав.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав заяву та її зміст і, крім того, пояснив, що можливості забезпечити участь іншого представника не було, про час та місце розгляду справи відповідач знав. Представник відповідача ОСОБА_4 не повідомив суд про причини неявки, така можливість існувала.

Представник позивача у судовому засіданні заперечує проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення. При цьому пояснив, що суд приймаючи рішення, врахував заперечення відповідача.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення не мається. При цьому суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Рішення суду від 28 квітня 2016 року було постановлено в заочному порядку, так як відповідач у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, що вбачається з пояснень, наданих представником відповідача та поштового відправлення (а.с.60). Тому суд вважає, що в рішенні обґрунтовано зазначено, що відповідач був належно повідомлений про час та місце розгляду справи,

Представник відповідача про причини неявки в судове засідання заяв не надавав, заяву про розгляд справи за його відсутності не надавав. Така можливість у представника була, так як сучасні засоби звязку дозволяють направити повідомлення на електрону адресу, направити факсом або передати телефонограму. Таким чином, судом встановлено, що поважних причин, з яких би представник відповідача не повідомив суд про причини неявки у судове засідання 28 квітня 2016 року, не існувало. Також, у судовому засіданні не доведено, що станом на 17 годину 00 хв. 28 квітня 2016 року представник відповідача не мав можливості повернутися з м. Дніпропетровська та прийняти участь у судовому засіданні по даній справі.

Відповідач в заяві про перегляд заочного рішення, як підстави зазначає, що судом невірно застосовані норми процесуального права, але не наводить доказів, які б не були враховані судом при постановленні заочного рішення.

Стаття 232 ЦПК України передбачає, що заочне рішення підлягає скасуванню при встановленні судом сукупності двох обставин, а саме того, що відповідач не з'явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин та того, що докази, на які відповідач посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Керуючись ст. ст. 232, 209-210 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви відповідача про скасування заочного рішення від 28 квітня 2016 року по даній цивільній справі відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: В.М. Прасолов