АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Унікальний номер справи 753/9903/15-ц Головуючий в І інстанції: Каліушко Ф.А.
Апеляційне провадження 22-ц/796/7301/2016 Доповідач: Слободянюк С.В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді - Слободянюк С.В.,

суддів - Лапчевської О.Ф., Левенця Б.Б.,

при секретарі - Трофименко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2, на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 08 лютого 2016 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про визнання неправомірним рішення (протоколу),

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2015 року Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (далі ПАТ «Київенерго») звернулось в суд з позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за актом порушень.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 16 липня 2014 року під час рейдової перевірки квартири АДРЕСА_1 працівниками енергопостачальної організації РЕМ «Лівобережний» СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго», власником якої є відповідач, було виявлено порушення, зокрема самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії, та за наслідком виявлених порушень позивачем складено Акт про порушення № 34335 від 16 липня 2014 року. Позивач просив суд стягнути 12 312,54 грн.

ОСОБА_2 звернулась із зустрічним позовом (а.с.56) про визнання неправомірним рішення комісії ПАТ «Київенерго», оформленого протоколом № 4332 від 10 вересня 2014 року, зазначаючи, що Акт про порушення містить грубі порушення законодавства, оскільки складений за відсутністю самого відповідача; в порушення Методики визначено обсяг вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок рушення споживачами правил користування електричною енергією.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 08 лютого 2016 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Київенерго» суму заборгованості за актом порушень у розмірі 12 312,54 грн., а також судовий збір у розмірі 243,60 грн. У задоволенні зустрічних позовних вимог відмовлено.

На рішення суду першої інстанції позивач ОСОБА_1, діючи в інтересах ОСОБА_2, подав апеляційну скаргу, в якій з посиланням на порушення норм матеріального та процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення, ухвалення нового, яким задовольнити зустрічний позов, а у задоволені первісного позову відмовити.

На думку апелянта, суд першої інстанції не врахував той факт, що Акт про порушення містить грубі порушення законодавства, оскільки складений за відсутністю самого відповідача, в порушення Методики визначено обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

В судовому засіданні ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_4, підтримав апеляційну скаргу, представник ПАТ «Київенерго» - ОСОБА_5- скаргу не визнав.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення, колегія суддів дійшла висновку про відхилення скарги з наступних підстав.

Суд першої інстанції зазначав, що відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії регулюються Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, Правилами користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року за №28 (далі по тексту - ПКЕЕ) та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Як встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 та споживачем електричної енергії на підставі укладеного договору про постачання електричної енергії.

Водночас, пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку.

Підпунктами 15 та 16 пункту 8.1 ПКЕЕ визначено, що постачальник електричної енергії за регульованим тарифом, в свою чергу, має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

При цьому, п. 3.33 ПКЕЕ вказано, що електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку. Технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки.

16 липня 2014 року під час рейдової перевірки квартири АДРЕСА_1 працівниками енергопостачальної організації РЕМ «Лівобережний» СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення відповідачем Правил користування електричною енергією для населення, зокрема самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Тіж самі вимоги встановлені також і у п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, у відповідності до якого, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На виконання вимог п. 53 Правил користування електричною енергією для населення та за наслідком виявлених порушень працівниками енергопостачальної організації у складі трьох її представників, а також головного інженера ЖБК оформлено Акт про порушення №34335 від 14 липня 2014 року.

За змістом ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Частиною другою ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 Правил користування електричною енергією для населення встановлено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема за порушення правил користування енергією і за пошкодження приладу обліку.

При цьому, пунктом 53 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що на підставі акта енергопостачальник має право, відповідно до постанови «Про затвердження Методики обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 (далі по тексту - Методика), визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача.

Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття з представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності.

10 вересня 2014 року відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення №34335 від 16 липня 2014 року, якою встановлено правомірність його складення та у відповідності до п.3.5 Методики проведено розрахунок вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем Правил користування електричною енергією для населення та ПКЕЕ за період з липня 2011 року по 16 липня 2014 року на суму 12 312,54 грн. (а.с.19)

В подальшому, 24 грудня 2014 року за заявою ОСОБА_2, повторно відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення №34335 від 16 липня 2014 року, якою встановлено, що підстав для перерахунку вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем вказаних Правил не має. Про дане засідання комісії відповідач був повідомлений особисто, що підтверджено її підписом на виклику, однак на засідання вона не з'явилась та грошові кошти не сплатила (а.с.70).

Оскільки ОСОБА_2 визначену рішенням комісії суму грошових коштів не сплачено, вона є її заборгованістю та підлягає стягненню у судовому порядку.

Посилання ОСОБА_2 на невідповідність Акту про порушення вимогам законодавства у зв'язку з тим, що перевірка проводилась за її відсутності не заслуговує на увагу.

За матеріалами справи ОСОБА_2 є власником квартири і споживачем електроенергії, а тому несе повну відповідальність за порушення правил користування електричною енергією.

Крім того, порушення було виявлено 14 липня 2014 року, про що складався Акт, договір оренди жилого приміщення ОСОБА_2 уклала 26 липня 2014 року (а.с.112).

Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для заселення встановлено, що Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповповноважених представників енергопостачальника.

Оскільки протокол засідання комісії підписаний трьома її членами та секретарем, що відповідає вимогам Методики, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність порушень при його складанні та оформленні.

Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги стосовно періоду нарахування боргу. Відповідно до Методики борг нараховуються на підставі акта про порушення.

Згідно з пп. а) п. 3.3 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Разом з тим, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Своїх належних та допустимих доказів щодо розрахунку боргу апелянтом суду не надано.

З Акту про порушення №34335 від 16 липня 2014 року, зокрема з додатку до нього, вбачається та встановлено представниками постачальника електричної енергії, які проводили рейдову перевірку, що при контрольному огляді показів лічильника відсутня і можливість виявити зазначені у ньому порушення, а відтак визначений на засіданні комісії період нарахування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем Правил користування електричною енергією для населення та ПКЕЕ, зокрема з моменту останньої технічної перевірки, але не більше ніж за три роки, відповідає вимогам Методики та є правомірним (а.с.14, 15).

Акт про порушення №34335 від 16 липня 2014 року та протокол засідання комісії щодо його розгляду складені у відповідності до вимог Методики, виявлені у Акті про порушення недоліки не спростовують допущених відповідачем порушень, відтак позовні вимоги за первісним позовом обґрунтовані та такі, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Водночас за цих же обставин не підлягав задоволенню зустрічний позов про визнання неправомірним рішення комісії, оформленого протоколом від 10 вересня 1014 року про розгляд Акту про порушення №34335 від 16 липня 2014 року.

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційний дійшла висновку про те, що судом першої інстанції дана належна оцінка доводам сторін у сукупності з наданими сторонами доказами, висновки суду відповідають обставинам справи, доводи, викладені у апеляційній скарзі, не спростовують їх, тому відсутні підстави для скасування оскаржуваного рішення.

Керуючись ст..ст.303,307,308, 313 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2, відхилити.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 08 лютого 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді