Справа № 369/7975/16-ц
Провадження № 2/369/3566/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.2016 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Усатов Д.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу , -

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2016 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожен має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 119 ЦПК України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Так, подаючи позовну заяву до суду позивач зазначив, що предметом спору є розірвання шлюбу, проте, як вбачається з матеріалів справи та прохальної частини позовної заяви, позивач просить також визначити місце проживання малолітніх дітей з матір»ю.

Тому суд вважає за необхідне зазначити, що позивачу слід визначитись з предметом позову.

Так, у позові не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо визначення місця проживання дітей, зокрема, яким чином відповідачем порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача.

Також, позивач не вказує, чи звертався він або відповідач до органу опіки та піклування з питань визначення місця проживання дитини, які заходи органом опіки та піклування вживались, чим це підтверджується.

Позивачем, також, не обґрунтовані підстави об`єднання в одному провадженні позовних вимог про розірвання шлюбу, про визначення місця проживання малолітніх дітей, оскільки розгляд цих вимог в одному провадженні може безпідставно затягнути розгляд кожної з цих вимог в самостійному провадженні.

Зокрема, для вирішення питання про місце проживання малолітньої дитини, необхідно подати суду висновок органу опіки та піклування щодо вирішення питання про те з ким саме доцільно залишити проживати дитину після розірвання шлюбу, якому передує збір ряду документів, обстеження житлових умов обох батьків, засідання опікунської ради тощо.

До того ж, суд звертає увагу позивача на те, що рішення у справі в частині визначення місця проживання дитини безпосередньо стосується прав та обов'язків органу опіки та піклування Києво-Святошинської районної державної адміністрації, який обов'язково має бути залучений до участі в розгляді вказаних вимог, так як має подати суду висновок щодо вирішення питання про те з ким саме доцільно залишити проживати дитину після розірвання шлюбу з дотриманням вимог ст. 120 ЦПК України.

Разом з цим, до участі у справі вказана особа не залучена.

З огляду на викладене позивач має визначитися з колом осіб, які мають бути залучені до участі у справі в якості третіх осіб, зазначити їх найменування, місцезнаходження, індекс, номери засобів зв'язку та надати копії позовної заяви для вручення цим особам.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем до позовної заяви було додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 551,20 грн.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Тому позивачу до позовної заяви необхідно долучити документ про сплату судового збору у повному обсязі за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 1 ст. 121 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.119, 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

За таких обставин, керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків тривалістю пять днів з дня отримання позивачем цієї ухвали.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у визначений строк не будуть усунені, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Д.Усатов