печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

27 травня 2016 року м. Київ

Суддя Печерського районного суду м. Києва Батрин О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Жіночої консультації Печерського району м. Києва, третя особа Державна Казначейська служба України про зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Печерського районного суду м. Києва надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Жіночої консультації Печерського району м. Києва, третя особа Державна Казначейська служба України про зобов'язання вчинити дії.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Однак, вказана позовна заява не відповідає положенням ст. 119 ЦПК України, оскільки позовні вимоги є неконкретизованими, не визначена ціна позову щодо вимог майнового характеру, не зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Крім того, як вбачається зі змісту позовної заяви позивач заявляє вимоги про перерахування коштів до третьої особи Державної Казначейської служби України, що суперечить процесуальному статусу Державної Казначейської служби України, оскільки за позовною заявою вона не є відповідачем у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору.

Згідно з п. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду. Зокрема за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Проте, позивачем не надано жодного доказу, що підтверджує її скрутний майновий стан, що унеможливлює вирішення питання про відстрочення сплати судового збору.

З урахуванням наведеного позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, а саме для конкретизації позовних вимог, визначення процесуального статусу Державної Казначейської служби України, як третьої особи чи відповідача, визначення ціни позову щодо вимог майнового характеру, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування та сплати судового збору або надання належних доказів, що підтверджують скрутний майновий стан позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст. 82, ст. 119 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Жіночої консультації Печерського району м. Києва, третя особа Державна Казначейська служба України про зобов'язання вчинити дії - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 5 днів з моменту отримання даної ухвали, про що його повідомити.

У разі невиконання вказаних недоліків, дана заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Суддя О.В. Батрин