РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.08.2016 року, Автозаводський районний суд міста Кременчука Полтавської області у складі:

головуючого судді Рибалки Ю.В.,

при секретарі судового засідання Недяк Д.І.,

за участі: позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4, представників відповідачів ОСОБА_5, ОСОБА_6,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, посилаючись на підстави та обставини викладені в позовній заяві.

З урахуванням уточнень до позову просив суд стягнути солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на його користь у якості відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири 32 797 грн. та моральну шкоду в розмірі 10 000 грн.

Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити. Пояснили, що внаслідок халатності відповідачів (власника та орендаря квартири поверхом вище) відбулось залиття квартири позивача, внаслідок чого пошкоджено облаштування в ній, меблі та техніка. Відповідач ОСОБА_4 приходив після залиття, повідомив, що не закрив кран води та обіцяв відшкодувати завдані залиттям збитки. Надав відповідні розписки. Позивач зробив розрахунки завданої шкоди, викликав відповідача, але він не зявився, будь-яких коштів за ремонт квартири не віддав, у доступі до своєї квартири для обстеження причин залиття відмовив.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник надали суду письмові заперечення, просили у задоволенні позову відмовити. У судовому засіданні пояснили, що ОСОБА_3 є власником квартири поверхом вище (над квартирою позивача), але у ній не проживає. Відповідно до договору передала її в найм відповідачу ОСОБА_4 В її квартирі справні всі комунікації. Чому відбулося залиття квартири позивача пояснити не змогла. Бачила сліди залиття в квартирі позивача, пошкоджену побутову техніку. В свою квартиру представника експлуатуючої організації для огляду та встановлення причин залиття не допустила, оскільки побоялась що це може бути шахрай. Вважала, що відповідальність за залиття квартири лежить на орендареві, оскільки він згідно з договором повинен належним чином експлуатувати квартиру, а вина власника у залитті відсутня.

Відповідач ОСОБА_4 та його представник надали суду письмові заперечення, просили у задоволенні позову відмовити. У судовому засіданні пояснили, що обставини залиття позивачем не доведено. ОСОБА_4 був у квартирі позивача після залиття. У ній були сліди води. Але у його квартирі було сухо. Водночас, доступу для обстеження своєї квартири, як і її власник, він нікому не надав, оскільки до нього ніхто не звертався. Вважає, що акт обстеження квартири позивача складено не належним чином. Моральна шкода у звязку із залиттям квартири позивачем не доведена. Відсутній причинно-наслідковий зв'язок між його діями та наслідками залиття.

Суд, вислухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, оцінивши усі наявні докази в сукупності та взаємозвязку, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом установлено, що позивачу ОСОБА_1, відповідно до договору купівлі-продажу від 29.10.2001, на праві власності належить квартира № 87 по вул. Київській в м. Кременчуці Полтавської області.

03.03.2016 позивач виявив, що квартира залита водою, на стінах, стелі, підлозі, меблях та побутовій техніці спостерігаються пошкодження та мокрі плями. Після чого по телефону викликав аварійну бригаду ТОВ «Житлорембудсервіс» та комісію для складання відповідного акту залиття. 09.03.2016 у перший робочий день після залиття написав про вказане письмову заяву.

Комісією у складі спеціалістів обслуговуючої компанії ТОВ «Житлорембудсервіс» складено Акт № б/н про проведення 03.03.2016 обстеження квартири позивача з метою виявлення причини і розміру заподіяної залиттям шкоди.

Згідно з Актом комісії мешканцями квартири № 91 по вул. Київській в м. Кременчуці, яка знаходиться над квартирою позивача, відмовлено у доступі для проведення її обстеження. Зазначене не заперечувалось відповідачами у ході розгляду судом справи.

У звязку з цим комісія вважала, що залиття 03.03.2016 квартири позивача ймовірно відбулось внаслідок халатності мешканців квартири № 91 (а.с. 6).

Інші сусіди, які проживають вище на залиття квартир не скаржились.

Відповідно до договору дарування від 12.09.2008, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу ОСОБА_7, власником квартири № 91 по вул. Київській в м. Кременчуці, яка розташована над квартирою позивача, є відповідач ОСОБА_3. Згідно з договором короткострокової оренди та актом прийому-передачі від 16.07.2015 вона надала свою квартиру у користування ОСОБА_4 строком до 31.03.2016 (а.с. 5, 57-59).

Орендар взяв на себе зобовязання, зокрема, дотримуватись правил проживання в будинку, в якому знаходиться квартира (п. 6.1.5 Договору).

Ураховуючи наявні у справі докази, пояснення сторін, відсутність встановленого факту будь-яких аварій в квартирі відповідачів (у квартирі вище), недотримання орендарем, який там проживав, правил її експлуатації, не надання доступу до квартири для обстеження причин залиття ані власником ані її орендарем, не доведенням, що залиття сталося не з вини орендаря, фактичне визнання ним своєї вини у залитті квартири позивача, що підтверджується відповідними розписками (а.с. 67-68), суд уважає, що відбулося залиття квартири позивача, матеріальну шкоду за яке повинен нести відповідач ОСОБА_4

При цьому суд не приймає доводів відповідача про написання ним вказаних розписок внаслідок морального тиску з боку позивача, оскільки зазначене не знайшло свого підтвердження у ході розгляду справи.

Суд уважає, що відповідач ОСОБА_3 не є належним відповідачем по справі і у задоволенні позову до цього відповідача необхідно відмовити за безпідставністю.

Відповідно до актів технічного огляду від 10.03.2016, висновку експертного товарознавчого дослідження від 18.03.2016, рахунків від 23.03.2016, локального кошторису будівельних робіт та висновку експертного будівельно-технічного дослідження від 29.03.2016, майнова шкода завдана позивачу залиттям квартири складає 32 797 грн.

Статтею 780 ЦК України передбачено, що шкода, завдана третім особам у зв'язку з користуванням річчю, переданою у найм, відшкодовується наймачем на загальних підставах.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Суд уважає, що діями відповідача ОСОБА_4 позивачу спричинено також моральну шкоду, яка виражається у тому, що позивач переніс душевні страждання. Після залиття квартири у зв'язку з неможливістю проживати в ній як до ремонту, був порушений звичний спосіб життя.

Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених законом. Також відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 № 4, зі змінами, внесеними постановою від 25.05.2001 року №5, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до ст. 23 ЦК України, враховуючи характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, ступеня вини відповідача, а також з урахуванням інших обставин, що мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості, суд вважає, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди може складати 1000 грн.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів (ст. 57 ЦПК України).

Відповідач ОСОБА_4 не надав суду будь-яких доказів на спростування вимог позивача та розміру завданої шкоди.

Позивач надав належні та допустимі докази на підтвердження своїх вимог до відповідача ОСОБА_4

Ураховуючи викладене, позов підлягає частковому задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 88 ЦПК України.

Керуючись ст. 22, 23, 780, 1166, 1167 ЦК України, ст. 1, 10, 14, 57-61, 88, 208, 209, 212-215, 218, 294, 296 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири 32 797,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири 1 000,00 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 у відшкодування судових витрат судовий збір у сумі 1 102,40 грн.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги через Автозаводський районний суд м. Кременчука протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а особами, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.В. Рибалка