Cправа № 127/1958/16-ц
Провадження № 2/127/1950/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 лютого 2016 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гриневич В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про зобовязання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», в якій просила зобовязати відповідача видати готівкою одноразовою операцією через касу належні позивачу кошти за договором банківського вкладу від 15.08.2008р. в сумі 6114,36 доларів США та за договором банківського вкладу від 11.05.2011р. в сумі 6002,67 доларів США .

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на таке.

Статтею 119 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовних заяв, зокрема відповідно до ч. 5 вказаної статті до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з позовної заяви позивачем заявлено позовну вимогу про зобовязання відповідача видати позивачу готівкою одноразовою операцією через касу належні позивачу кошти за договорами банківського вкладу, тобто заявлено вимогу майнового характеру.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Однак, доказів сплати судового збору позивачем до позовної заяви не додано.

При цьому, посилання позивача на те, що вона звільнена від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів суд вважає помилковим, з огляду на таке.

Відповідно до преамбули Закону України «Про судовий збір» №3674-VI цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Отже, саме Закон України «Про судовий збір» є спеціальним законом, який визначає порядок сплати та звільнення від сплати судового збору та має пріорітет застосування у даних правовідносинах.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII внесено ряд змін до Закону України «Про судовий збір» та зокрема статтю 5 названого закону викладено в новій редакції. Вказані зміни набули чинності з 1 вересня 2015 року.

Так, статтею 5 Закону №3674-VI , чинного з 01.09.2015р., закріплено вичерпний перелік осіб які звільнені від сплати судового збору під час розгляду справи у всіх судових інстанціях.

При цьому, споживачі за позовами, що пов'язані з порушенням їх прав, не включено до вищевказаного переліку осіб, які звільнені від сплати судового збору, а відтак, при звернені до суду споживачі зобовязані сплачувати судовий збір в порядку та у розмірі визначеному Законом України «Про судовий збір» №3674-VI .

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Виходячи з наведеного вище, позовна заява ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про зобовязання вчинити дії про визнання договору частково недійсним, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про зобовязання вчинити дії, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати 3 (трьох) днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: