Провадження № 2/760/330/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2016 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про виправлення арифметичної помилки у вступній та резолютивній частині рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 09 серпня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання договору дарування частково недійсним,

в с т а н о в и в:

У судовому засіданні 09.08.2016 відповідно до статті 218 ЦПК було проголошено вступну і резолютивну частину рішення Солом'янського районного суду м. Києва, яким позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання договору дарування частково недійсним задовольнив повністю. Визнав недійсним договір дарування частини квартири, укладений 05 квітня 2011 року між ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_2, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Джуринською Л. В., зареєстрований в реєстрі за № 1003, в частині дарування ОСОБА_1 ОСОБА_2 1/3 частини квартири АДРЕСА_1. Стягнув з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 830,27 грн. судового збору.

Однак у вступній і резолютивній частині рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 09.08.2016 допущена арифметична помилка у розмірі судового збору, яка підлягає виправленню.

У судове засідання особи, які беруть участь у справі, не з'явилися. Суд на підставі частини четвертої статті 219 ЦПК визнав можливим провести судове засідання за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Розглянувши питання про виправлення арифметичної помилки, суд дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 219 ЦПК «суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки».

Суд встановив, що у вступній і резолютивній частині рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 09.08.2016 з відповідача на користь позивача стягнуто 830,27 грн. судового збору.

Однак, суд допустив арифметичну помилку, зазначаючи розмір судового збору - 830,27 грн., оскільки його розмір складає 487,20 грн.

Так, визначаючи розмір судового збору, суд виходив з таких розрахунків.

Позивач звернувся до суду 25.12.2015 з позовною вимогою, яка носить немайновий характер.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частина друга статті 4 цього Закону визначає, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Розмір мінімальної заробітної плати на 01.01.2015 відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» становив 1218 грн.

Отже, розмір судового збору, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача:

1218 х 0,4 = 487,20 грн.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що у вступній і резолютивній частині рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 09.08.2016 була допущена арифметична помилка, яка підлягає виправленню відповідно до вимог статті 219 ЦПК.

Керуючись статтями 209, 210, 219 ЦПК, суд

у х в а л и в:

Виправити арифметичну помилку у вступній і резолютивній частині рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 09 серпня 2016 року, а саме: розмір судового збору вказати правильно: 487,20 грн. замість: 830,27 грн.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л. В. Шевченко