Справа № 635/5519/16-ц
Провадження № 2/635/2595/2016
У Х В А ЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 серпня 2016 року суддя Харківського районного суду Харківської області Полєхін А.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_2» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором,

в с т а н о в и в:

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський ОСОБА_2» звернулося до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_3 на його користь заборгованість за кредитним договором №07/30-05 від 11 квітня 2007 року в розмірі 1420056,65 грн.

Одночасно представник позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_2» - ОСОБА_4 надав до суду заяву про відстрочення сплати судових витрат з судового збору до отримання інформації щодо місця реєстрації (прописки) або місця проживання відповідача ОСОБА_3, посилаючись на те, що позивач не має актуальних даних щодо місця реєстрації (прописки) або місця проживання відповідача ОСОБА_3 та немає можливості самостійно їх отримати та зазначає, що Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський ОСОБА_2» визнано неплатоспроможним, через, що вважає, щодо отримання судом даних щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання або зареєстрованого у встановленому законом порядку місця перебування відповідача та за для уникнення необхідності сплачувати двічі судовий збір, якщо зясується, що відповідач не зареєстрований в Харківському районі необхідно відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно розяснень, що містяться в п. 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зі змісту заяви представника позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_2» - ОСОБА_4 вбачається, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є відсутність у позивача даних, щодо місця реєстрації (прописки) або місця проживання відповідача ОСОБА_3 Будь-яких належних доказів на підтвердження доводів заяви про відстрочення сплати судового збору або доказів майнового стану позивача, представником позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_2» - ОСОБА_4, не надано.

У звязку з тим, що заявником не надано належного доказу неможливості сплати судового збору, а відсутність даних, щодо місця реєстрації (прописки) або місця проживання відповідача, не є підставою для відстрочення сплати судового збору, суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання про відстрочення його сплати.

В звязку з чим, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху як така, що подана без додержання вимог, викладених у ч.5 ст.119 ЦПК України, оскільки позивачем до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так, згідно ч. 1 ст.4 Закону України Про судовий збір № 3674-VI від 08 липня 2011 року, що набрав чинності 01 листопада 2011 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 1 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати встановлено 1378 грн.

Так, відповідно до ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір № 3674-VI від 08 липня 2011 року, що набрав чинності 01 листопада 2011 року за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати, тобто не менше 1378,00 грн.

Таким чином, позивач повинен до позовної заяви додати документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 21300,85 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору: отримувач коштів Управління Державної казначейської служби України у Харківському районі Харківської області, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999633, ОСОБА_2 отримувача Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області, код банку отримувача (МФО) 851011, рахунок отримувача 0429, код класифікації доходів бюджету 22030001.

Згідно з ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя -

у х в а л и в:

Відмовити представнику позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_2» - ОСОБА_4 в задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_2» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк пять днів з дня отримання ним копії вказаної ухвали.

Розяснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Харківський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя - А.Ю. Полєхін