Провадження № 2/641/1728/2016 Справа № 641/3743/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2016 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Ященко С.О.,

при секретарі судового засідання Ємельяненко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до АК "Харківобленерго"

про визнання дій незаконними,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АК "Харківобленерго", в якому з урахуванням уточнень від 30.04.2016 року просить визнати дії працівників АК "Харківобленерго" ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_11, ОСОБА_6 - складання акту про порушення № 100763 від 31.01.2014 року, що потягнули за собою нарахування збитків, незаконними.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що між ним та АК «Харківобленерго» укладено Договір про поставку електричної енергії № 4-2323С від 04.11.2011 року. Відповідач порушив норми Правил користування електричною енергією та Методики № 562 в період з 30.01.2014 року по 11.04.2016 року, а саме працівники АК "Харківобленерго" ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_11, ОСОБА_6 здійснили наступні незаконні дії: склали не нормативний акт про порушення № 100763 від 31.01.2014 року з порушенням п. 6.41 ПКЕЕ, п. 3.32 ПКЕЕ, п. 1.2, п. В.2.5, п. 4.6 Методики № 562, на підставі цього акту незаконно нарахували збитки. Незаконні дії працівників АК "Харківобленерго" підтверджуються результатами сумісної перевірки Департаменту електроенергетичного комплексу Міністерства енергетики та вугільної промисловості та Держенергонагляду від 09.12.2015 року.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_7 позовні вимоги підтримала, просить їх задовольнити.

АК "Харківобленерго" надано заперечення проти позову, в яких відповідач зазначає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Доводи своїх заперечень обґрунтовує тим, що оскарження акту про порушення ПКЕЕ та визнання дій представників АК "Харківобленерго" незаконними не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту порушеного права. Лист Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 09.12.2015 року, на який посилається позивач, не містить істотних обставин, не є нормативно-правовим актом та не може вважатися належним доказом по справі.

У судовому засіданні представник відповідача Конопля О.М. вимоги заперечень підтримала, просить в задоволенні позову відмовити.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що між АК «Харківобленерго» та ОСОБА_1 укладено договір про постачання електричної енергії № 4-2323с від 04.11.2011, предметом якого є продаж електричної енергії споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю, зазначеною у Додатку 3.1 - Перелік місць встановлення розрахункових приладів обліку та тарифів, що застосовуються при проведенні розрахунків за спожиту електричну енергію, в якому вказано характер приміщень - авто майстерня (нежитлові приміщення, які використовуються для ведення підприємницької діяльності.

Відповідно до п. 2.1 даного договору сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України, Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ), Правилами улаштування електроустановок тощо. Дія ПКЕЕ поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб.

31.01.2014 представниками АК «Харківобленерго» старшим інспектором Південного РОЕ ОСОБА_2, інспектором Південного РОЕ ОСОБА_10, ОСОБА_4, ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1, було проведено перевірку дотримання споживачем ПКЕЕ, за результатами якої складено Акт про порушення № 100763 від 31.01.2014, відповідно до якого споживачем ОСОБА_1 допущено порушення п. 6.40 ПКЕЕ, а саме порушення пломб енергопостачальної організації, встановлених в місцях, зазначених в Акті пломбування та здачу пломб і приладів обліку та збереження № 2151 від 27.01.2012 року.

Статтею 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

У відповідності до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

При цьому позивачем в обґрунтування позову належними та допустимими доказами не доведено, що працівники АК "Харківобленерго" ОСОБА_11, ОСОБА_6, дії яких позивач просить визнати незаконними, брали участь при складанні акту про порушення № 100763 від 31.01.2014 року.

Також суд зазначає, що згідно із ч. 1 ст. 3 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Таким чином, складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення Правил є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження як дій лише факту складання такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов'язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ під час вирішення іншого спору, зокрема при заявленому позові про відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов'язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Така правова позиція була викладена колегією суддів Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України в ухвалі від 7 березня 2007 року.

Таким чином, оцінка дій працівників АК "Харківобленерго" ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 може бути надана судом при розгляді справи про стягнення нарахувань за актом. В межах такої справи може бути оцінено судом і лист Департаменту електроенергетичного комплексу Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 09.12.2015 року.

Крім того, оскаржуючи дії працівників АК "Харківобленерго" ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, позивач не залучив їх до участі у справі у якості відповідачів, відповідного клопотання на підставі ст. 33 ЦПК України суду не надав.

З урахуванням системного аналізу норм чинного законодавства та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 209, 212, 214, 215, 217, 218 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Комінтернівський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя С. О. Ященко