Справа №591/8186/15-ц Головуючий у суді у 1 інстанції - Кривцова Г. В.
Номер провадження 22-ц/788/818/16 Суддя-доповідач - Семеній Л. І.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2016 року м.Суми

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Сумської області в складі:

головуючого-судді - Семеній Л. І.,

суддів - Сибільової Л. О. , Шевченка В. А.

за участю секретаря судового засідання - Назарової О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Апеляційного суду Сумської області цивільну справу за апеляційними скаргами представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4

на рішення Зарічного районного суду м. Суми від 01 квітня 2016 року,

додаткове рішення Зарічного районного суду м. Суми від 22 червня 2016 року

у справі за позовом ОСОБА_3 до Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, ОСОБА_5, Зарічного відділу державної виконавчої служби Сумського міського управління юстиції, Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області, третя особа - Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Надра»,

про скасування результатів прилюдних торгів та визнання недійсним акту державного виконавця про реалізацію на електронних торгах нерухомого майна, що є предметом іпотеки,

в с т а н о в и л а :

Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 01 квітня 2016 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_5, Зарічного відділу державної виконавчої служби Сумського міського управління юстиції (далі - відділу ДВС), Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області, а додатковим рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 22 червня 2016 року - до Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України (далі - Інформаційний центр).

В апеляційних скаргах представник позивача ОСОБА_4, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить зазначені рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

При цьому зазначає, що матеріали справи не містять доказів належного повідомлення заявника про проведення оцінки і уцінки квартири, дати проведення торгів, порушено порядок щодо організації та строків проведення торгів, повторних торгів. Крім того, було здійснено продаж квартири, яка є предметом іпотеки у порушення вимог Закону України «Про іпотеку».

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача ОСОБА_4, який підтримав доводи апеляційної скарги, заперечення на апеляційні скарги ОСОБА_5, його представника ОСОБА_6, представників відповідачів Лютого М.В., Матросова Р.Ю., вивчивши матеріали справи й перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду і додаткового рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг та вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги на рішення Зарічного районного суду м. Суми від 01 квітня 2016 року та на додаткове рішення Зарічного районного суду м. Суми від 22.06.2016 року задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції правильно встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 26 вересня 2008 року між Публічним акціонерним товариством Комерційний банк «Надра» та ОСОБА_3 що 26 вересня 2008 року між Публічним акціонерним товариством Комерційний банк «Надра» та ОСОБА_3 укладено кредитний договір №10/2008/НОМЕР_1. В цей же день ОСОБА_3 придбав квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 163,35 кв.м та отримав в дар 3/1000 частини нежитлового приміщення вбудованого в цей же будинок, загальною площею 4,3 кв.м на земельній ділянці Сумської міської ради, що підтверджується договорами купівлі-продажу та дарування від 26.09.2008 року (т.1 а.с.8,12).

З метою забезпечення виконання зобов'язань за вказаним кредитним договором між позичальником та банком укладено договір іпотеки, за умовами якого ОСОБА_3 передав, а банк прийняв в іпотеку квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 163,35 кв.м. (т. 1 а.с.15).

Судовим наказом Зарічного районного суду м. Суми від 19 липня 2010 року № 2-н-331/10 стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_3 та ОСОБА_9 борг за кредитним договором у розмірі 1562072,23 грн. (т.1 а.с. 246).

З дослідженого в судовому засіданні виконавчого провадження № 24/13 вбачається, що 23 вересня 2013 року відкрите виконавче провадження про стягнення зазначеної у судовому наказі суми і накладено арешт на все нерухоме майно боржника.

31 жовтня 2013 року у присутності ОСОБА_3 проведено опис належної йому квартири, в т.ч. кладової площею 4,3 кв.м., загальною площею 167, 65 кв.м, а 11 квітня 2014 року проведена її оцінка, яка склала 711610 грн.

20 жовтня 2014 року прилюдні торги з продажу квартири не відбулися і в цей же день державним виконавцем проведена її уцінка на 15%, яка склала 604868,50 грн.

10 листопада 2014 року стягувач звернувся до відділу ДВС із заявою, в якій просив зупинити виконавче провадження та відкликати квартиру з торгів та ініціювати виготовлення нового звіту про її оцінку по тій причині, що звіт від 24 березня 2014 року втратив чинність.

24 листопада 2014 року державним виконавцем призначено експерта для оцінки квартири позивача. Згідно зі звітом оцінювача від 05 травня 2015 року її ринкова вартість склала 1103660 грн.

05 червня 2015 року відділом ДВС подано Головному територіальному управлінню юстиції з питань державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Сумській області заявку на реалізацію арештованої квартири позивача для внесення цього майна до системи «СЕТАМ» та вказано її вартість згідно з оцінкою.

Оскільки реалізація квартири на електронних торгах 03 серпня 2015 року зі стартовою ціною 1103660 грн. не відбулася, лот було уцінено державним виконавцем на 15% і стартова ціна квартири визначена у розмірі 938111 грн.

01 жовтня 2015 року за наслідками проведення прилюдних торгів переможцем став ОСОБА_5, який сплатив за квартиру стартову ціну 938111 грн., про що складено відповідний протокол № 118978.

11 листопада державний виконавець видав акт про реалізацію на електронних торгах нерухомого майна, допустивши в ньому технічні помилки, які виправив, видавши 17 листопада 2015 року такий же акт №18617, згідно з яким Інформаційним центром організовано та проведено електронні торги в системі «СЕТАМ» по реалізації нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1, яка є предметом іпотеки (т.2 а.с.81).

На підставі акту державного виконавця від 17.11.2015 року нотаріус видав покупцю свідоцтво про придбання квартири з електронних торгів.

З матеріалів виконавчого провадження також вбачається, що 25 жовтня 2013 року оголошено розшук належного ОСОБА_3 автомобіля BMW325і, 1992 року випуску, державний номер НОМЕР_2. Вказаний транспортний засіб виявлено і затримано працівниками ДПС 01 лютого 2014 року, який 13 лютого 2014 року державним виконавцем описано і арештовано, 11 вересня 2014 року призначено експерта для оцінки автомобіля, яка згідно зі звітом від 06 жовтня 2014 року склала 75283 грн.

Оскільки прилюдні торги з реалізації автомобіля не відбулися 02 березня 2015 року проведено його уцінку на 5 % і його вартість склала 71518,85 грн.

За наслідками прилюдних електронних торгів 02 квітня 2015 року автомобіль продано, 19 травня 2015 року з нього знято арешт, державним виконавцем складено акт про проведення електронних торгів.

Крім того, 14 липня 2014 року державним виконавцем накладено арешт на кошти ОСОБА_3, що містяться на всіх його рахунках в ПАТ «Ощадбанк».

Отже, при примусовому виконанні судового наказу про стягнення з ОСОБА_3 боргу у сумі 1562512,23 грн. державним виконавцем реалізована процедура накладення арешту на виявлене рухоме і нерухоме майно боржника, у тому числі кошти на рахунках у банку. Відповідно, за загальною процедурою примусового виконання судового наказу здійснена реалізація арештованого рухомого майна, а також всього нерухомого майна, до якого увійшла як іпотечна квартира, так і нежиле приміщення, яке боржник набув у власність за договором дарування.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не довів у суді наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, а тому відсутні підстави для визнання їх недійсними.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду, оскільки вони відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відчуження майна з прилюдних торгів належить до правочинів купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених ч. 1 ст. 215 ЦК України.

Частиною 1 ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Отже, наявність законної підстави для реалізації арештованого майна на прилюдних торгах та дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов'язковою умовою правомірності правочину.

Відповідно до ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

Таким чином, положення Закону України «Про іпотеку» застосовуються до зобов'язань, виконання яких забезпечене іпотечним майном.

До інших зобов'язань, які не забезпечені іпотекою, застосовується Закон України «Про виконавче провадження» й Тимчасове положення «Про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна», затверджене наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 р. № 68/5 (далі - Тимчасове положення) та Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року №656/5 (далі - Тимчасовий порядок), які були чинними на момент проведення торгів.

Положення Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцю передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобов'язань, за таких умов: відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можна першочергово звернути стягнення; наявність заборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного Законом України «Про іпотеку».

Статтями 43, 45 «Про іпотеку» передбачено порядок підготовки та проведення прилюдних торгів.

Так, згідно з ч.ч.3-5 ст. 43 цього Закону організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце

проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.

Організатор прилюдних торгів забезпечує будь-якій зацікавленій особі доступ до інформації про умови проведення прилюдних торгів та про предмет іпотеки, що підлягає продажу.

Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.

Вчинення організатором електронних торгів аналогічних дій при підготовці електронних торгів також передбачено п.5 розділу ІІІ Тимчасового порядку.

Згідно з п.4 цього ж розділу інформаційне повідомлення про електронні торги розміщується на Веб-сайті Системою автоматично не пізніше ніж за один місяць до дати завершення електронних торгів.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що на Веб-сайті системою «СЕТАМ» 01.09.2015 року розміщене інформаційне повідомлення про проведення 01.10.2015 року електронних торгів (т.1 а.с.247), а з матеріалів виконавчого провадження вбачається, що організатор торгів направляв 13.10.2014 року, 10.09.2015 року державному виконавцю, боржнику та банку повідомлення про проведення електронних торгів відповідно 20.10.2014 року о 9-00 год. та 01.10.2015 року о 9-00 год. і про початкову ціну реалізації майна відповідно 711610 грн. та 938111 грн.

Доказів отримання боржником такого повідомлення, а також публікації повідомлення про проведення торгів в засобах масової інформації, матеріали цивільної справи не містять, що вказує на допущення організатором торгів порушень норм закону під час підготовки до проведення прилюдних торгів.

Врахувавши, що сам факт допущення таких порушень не може бути підставою для визнання торгів недійсними, а також те, що позивач не довів, що ці порушення вплинули на результати торгів, чим порушили його права, суд першої інстанції обґрунтовано відмовив в задоволенні позову.

Посилання заявника апеляційної скарги на безпідставну реалізацію нежитлового приміщення, площею 4,3 кв.м, яке в іпотеку не передавалося, є помилковим, оскільки виконання судового наказу про стягнення заборговановті після реалізації рухомого майна здійснювалося як за рахунок іпотечного, так і іншого нерухомого майна.

Допущені порушення строків проведення торгів, а саме 6-місячного строку з моменту відкриття виконавчого провадження та місячного строку з моменту проведення уцінки майна при проведенні повторних торгів не потягли за собою порушення вимог загального і спеціального законодавства при організації підготовки і проведення торгів, які впливають на результати торгів та прямо зачіпають інтереси стягувача.

Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, в частині визначення вартості чи оцінки майна та проведення уцінки нереалізованої квартири, на які посилається позивач, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

За таких обставин позивачем не наведено обставин, які б свідчили про допущення таких порушень при проведенні прилюдних торгів, які можуть бути підставою для визнання їх недійсними.

У порушення вимог ст. 60 ЦПК Україн позивач не довів, а судом не встановлено порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому крім порушення норм закону під час проведення прилюдних торгів, повинне бути наявне порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що права позивача не порушені, оскільки не встановлені порушення порядку і процедури проведення торгів, які вплинули на їх результати, а також внаслідок яких порушені права боржника - власника іпотечного майна та майна, яке не обтяжене кредитними зобов'язаннями, проте на яке звернуто стягнення за загальною процедурою, а тому обгрнутовано відмовив у задоволенні позовних вимог.

Відтак відсутні передбачені ч. 1 ст. 203, ч. 1 ст. 215 ЦК України законні підстави для скасування прилюдних торгів та визнання акту державного виконавця недійсним

Колегією суддів не виявлено неправильного застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які могли б бути підставою для зміни чи скасування рішення та додаткового рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 314, 315, 319 ЦПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

Апеляційні скарги представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 відхилити.

Ррішення Зарічного районного суду м. Суми від 01 квітня 2016 року та додаткове рішення Зарічного районного суду м. Суми від 22 червня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуючий -

Судді: