Справа № 755/5572/16-ц
У х в а л а

"01" квітня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва БАРТАЩУК Л.П., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи - ОСОБА_3, Головне управління юстиції в м. Києві про встановлення факту сумісного проживання та стягнення компенсації половини вартості майна, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи - ОСОБА_3, Головне управління юстиції в м. Києві про встановлення факту сумісного проживання та стягнення компенсації половини вартості майна, в якій позивач просить встановити факт її проживання однією сім'єю з чоловіком ОСОБА_4 без реєстрації шлюбу у квартирі АДРЕСА_1, стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь компенсацію половини вартості рухомого майна, яке є спільною власністю з померлим ОСОБА_4 в розмірі 14 350, 00 грн.

Вивчивши заяву і додані до неї документи, встановлено наступне.

Відповідно до ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Згідно із ст. 119 ЦПК України, позовна заява, зокрема, повинна містити: найменування суду, до якого подається позовна заява, ім'я (найменування) позивача та відповідача (відповідачів), їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, зміст позовних вимог, ціна позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину (посилання на докази), наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що подаються до позовної заяви.

Зі змісту заяви, яка надійшла до суду, є не зрозумілими викладені обставини, оскільки з мотивувальної частини заяви вбачається, що встановлення факту спільного проживання чоловіка і дружини без реєстрації шлюбу необхідне позивачу для можливості спадкування майна як спадкоємцю четвертої черги, однак, ст. 1264 ЦК України передбачає таке право спадкування за особами, які проживали зі спадкоємцем однією сім»єю не менш як п»ять років до часу відкриття спадщини.

Однак, позивач виклала вимогу про встановлення факту проживання однією сім»єю чоловіка та жінки без шлюбу, як це передбачено ст. 256 ЦПК України.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України, - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як роз'яснено в п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно з абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (станом на день постановлення ухвали становить 551,20 грн.)

Відповідно до абз. 2 пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (станом на день постановлення ухвали становить 551,20 грн.).

Згідно тієї заяви, яка надійшла до суду, вона містить вимогу немайнового характеру (встановлення факту) та вимогу майнового характеру (компенсація вартості рухомого майна, яке є спільною власністю), однак, згідно квитанції, яка є додатком до позовної заяви, позивачем оплачено судовий збір в розмірі 551,21 грн., що не відповідає вимогам Закону.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Для правильної сплати позивачем судового збору, суд вважає доцільним зазначити правильні реквізити:

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору

Отримувач коштівУДКСУ у Дніпровському районі м. Києва
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)38012871
Банк отримувачаГУ ДКСУ у м.Києві
Код банку отримувача (МФО)820019
Рахунок отримувача0005
Код класифікації доходів бюджету22030001
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпровський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв'язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Враховуючи вищевказані недоліки заяви, вважаю, що доцільно встановити позивачу строк для їх усунення.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки зазначені недоліки перешкоджають суду відкрити провадження у справі.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, Головне територіальне управління юстиції в м. Києві про встановлення факту сумісного проживання та стягнення компенсації половини вартості майна - залишити без руху.

Зазначені в ухвалі недоліки мають бути усунені позивачем протягом 3-х днів з дня отримання даної ухвали. Роз'яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог ухвали у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: