1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/2904/16-ц 2/335/955/2016
про залишення позовної заяви без руху
14 березня 2016 року суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Служба (управління) у справах дітей Орджонікідзевської районної адміністрації ЗМР, про розірвання шлюбу та позбавлення батьківських прав,
ОСОБА_1 звернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з позовом до ОСОБА_2, третя особа Служба (управління) у справах дітей Орджонікідзевської районної адміністрації ЗМР, про розірвання шлюбу та позбавлення батьківських прав.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
На порушення вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України, позивачем не додано до позовної заяви документів, що підтверджують сплату судового збору.
Одночасно, у позовній заяві позивач просить звільнити її від сплати судового збору, оскільки вона самостійно утримує двох малолітніх дітей, є безробітною, на підтвердження чого надала довідку ДПІ та копію трудової книжки.
Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Частиною третьою цієї ж статті визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї ж статті, суд може звільнити позивача від оплати судових витрат.
В пункті 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ „Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17.10.2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Закон України „Про судовий збір містить чіткий перелік пільг щодо сплати судового збору та підстав за яких судовий збір не справляється, при цьому ст. 8 цього Закону та ст. 82 ЦПК України передбачено право суду відстрочити, розстрочити сплати судового збору або зменшити його розмір чи звільнити від його сплати лише у випадку доведення стороною факту незадовільного майнового стану.
В цей же час позовна заява подана до суду у березні 2016 р. Таким чином, неможливість оплати судового збору на даний час позивачем відповідними доказами не доведена.
Враховуючи те, що в матеріалах позову відсутні дані, які б свідчили, про такий майновий стан позивача, який би унеможливлював сплату нею судового збору, або вказував на те, що при його сплаті позивача буде поставлено у скрутне матеріальне становище станом на час подання до суду даної позовної заяви, клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.
Зі змісту поданої ОСОБА_1 позовної заяви вбачається, що вказаний позов про розірвання шлюбу та позбавлення батьківських прав, є позовом немайнового характеру та позивачем заявлено дві самостійні вимоги немайнового характеру.
Згідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, а також позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.).
Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується позивачем за кожну вимогу немайнового характеру.
За таких обставин, позивачу необхідно сплатити судовий збір за кожну немайнову вимогу у розмірі 1 102,40 гривень (551,20 грн. х 2) та надати суду оригінал платіжного документу.
Зазначене також не позбавляє позивача знов звернутися із клопотанням про відстрочення, зменшення або звільнення судового збору, додавши до нього відповідні докази неможливості його сплати станом на час звернення до суду.
Крім того, в якості третьої особи у позовній заяві зазначено службу (управління) у справах дітей Орджонікідзевської районної адміністрації ЗМР, в той час як відповідно до вимог статті 19 Цивільного кодексу України у спорах щодо позбавлення батьківських прав є необхідною участь органу опіки та піклування (який уповноважений надавати до суду відповідний висновок щодо розв'язання спору), а не служби у справах дітей. Тому, позивачеві слід визначитися із третьою особою у спорі, зазначивши також, на стороні позивача чи відповідача вона виступає, як то передбачено вимогами статті 35 ЦПК України.
Крім того, відповідно до пунктів 3, 5, 6 частини другої статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.
У порушення наведених вимог, позивачем не зазначено доказів, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Так, посилаючись на те, що з нею проживають малолітні діти, позивач не зазначає (не додає) підтвердження цієї обставини (довідки з місця проживання тощо). Проте, зазначена обставина має вплив на визначення підсудності даного спору.
Крім того, як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів, дітям позивача станом на час подання позовної заяви до суду не виповнилося одного року.
Відповідно до частини четвертої статті 110 Сімейного кодексу України, дружина має право предявити позов про розірвання шлюбу до досягнення дитиною одного року, якщо батьківство щодо неї визнане іншою особою, або за рішення суду відомості про чоловіка як батька дитини виключено із актового запису про народження дитини.
У позовній заяві позивач не навела відповідних обставин, які б відповідно до ч. 4 ст. 110 СК України надавали б їй право на звернення до суду із даним позовом (в частині розірвання шлюбу). Поряд із цим позивач не позбавлена можливості уточнити позовні вимоги у цій частині або розєднати їх.
Крім того, у позовній заяві позивач просить викликати та допитати трьох осіб як свідків. Проте, відповідно до вимог статті 136 ЦПК України про виклик свідків має бути подана окрема заява, в якій має бути зазначено адреси свідків, а також обставини, які вони можуть підтвердити.
Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків позовної заяви.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Служба (управління) у справах дітей Орджонікідзевської районної адміністрації ЗМР, про розірвання шлюбу та позбавлення батьківських прав залишити без руху.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання платіжного документа про сплату судового збору, зазначення вірної назви третьої особи, зазначення доказів на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, надання заяви про виклик свідків, 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова