Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/1819/16 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія спори про спадкове право
Доповідач Сукач Т. О.
РІШЕННЯ

Іменем України

11.08.2016 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого - Сукач Т.О.

суддів - Бубличенко В.П., Франко В.А.

за участі секретаря - Савченко Н.В.

розглянула у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 селищної ради Онуфріївського району Кіровоградської області, треті особи - ОСОБА_4, Онуфріївська державна нотаріальна контора Кіровоградської області, Друга кременчуцька державна нотаріальна контора Полтавської області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок, за апеляційною скаргою ОСОБА_5на рішення Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 01 квітня 2016 рокуі

в с т а н о в и л а :

У лютому 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 селищної ради Онуфріївського району Кіровоградської області, третіми особами вказував - ОСОБА_4, Онуфріївську державну нотаріальну контору Кіровоградської області, Другу кременчуцьку державну нотаріальну контору Полтавської області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок № 56, що знаходиться на вул. Вокзальна в селищі Павлиш Онуфріївського району Кіровоградської області. В обґрунтування позову посилався на те, що 18.07.2011 року померла його баба ОСОБА_6, після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, у тому числі і на вказаний будинок. Спадкоємцем баби за законом є його(позивача) батько ОСОБА_7, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, подавши до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

31.12.2013 року батько помер, не отримавши свідоцтво про право на спадкове майно.

Він звернувся до Онуфріївської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом йому було відмовлено через відсутність правовстановлюючих документів на спірний будинок.

Посилаючись на зазначені обставини, позивач просив задовольнити його вимоги.

Рішенням Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 01.04.2016 року позов задоволено. За ОСОБА_2 визнано право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок № 56, що знаходиться по вул. Вокзальна в селищі Павлиш Онуфріївського району Кіровоградської області.

У апеляційній скарзі ОСОБА_5В, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду. Зокрема посилається на те, що суд неповно засува обставини справи, а тому дійшов помилкового висновку, що позивач має право на все спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_7 Вона є дружиною ОСОБА_7, на день смерті постійно проживала разом із спадкодавцем, а тому прийняла спадщину відповідно до положень ч.3 ст.1268 ЦК України, однак, суд не залучив її до участі у справі, чим було порушено її права.

ОСОБА_5, позивач, відповідач та треті особи у судове засідання апеляційного суду не зявився, про час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому статтею 76 ЦПК України порядку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з судовою повісткою та копією апеляційної скарги . Враховуючи положення ч.2 ст.305 ЦПК України, згідно з якою неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, колегія суддів вирішила розглядати справу у відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення представника ОСОБА_2, адвоката ОСОБА_8, яка проти доводів апеляційної скарги заперечувала, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду та обґрунтованість доводів апеляційної скарги у встановлених статтю 303 ЦПК України межах, колегія суддів вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду скасуванню з таких підстав.

Із матеріалів справи вбачається, що 18.07.2011 року померла ОСОБА_6, після смерті якої залишилося спадкове майно, що складається із будинку, який знаходиться у селищі Павлиш по вул. Вокзальна ,56 і належить спадкодавцеві на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим Кременчуцькою нотаріальної конторою 23.05.1969 року за р.№ 945 (а.с.12).

Після смерті ОСОБА_6 із заявою до Другої кременчуцької державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом звернувся її син ОСОБА_7М.(а.с.28).

Із витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі вбачається, що 18.11.2011 року заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 до Другої кременчуцької державної нотаріальної контори подав також ОСОБА_9 (а.с.65).

31.12. 2013 року ОСОБА_7 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого виконавчим комітетом ОСОБА_3 селищної ради Онуфріївського району (а.с.6).

Згідно довідки Онуфріїївської державної нотаріальної контори від 09.09.2015 року із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 звернувся його син позивач ОСОБА_2 Дочка спадкодавця ОСОБА_4 відмовилася від своєї частки у спадковому майні на користь позивача. У звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок, нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину та йому було рекомендовано звернутися до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно (а.с.8).

Задовольняючи позов ОСОБА_2 суд першої інстанції в рішення послався на те, що відповідач ОСОБА_3 селищна рада позов визнала.

Проте з таким висновком суду погодитися не можна.

Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ч.1 ст.1216 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ч.1 ст.1217 ЦК України).

В матеріалах справи немає даних про те, що на випадок своєї смерті ОСОБА_7 склав заповіт.

Згідно положень ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч.1 ст.1261 ЦК України).

До апеляційної скарги ОСОБА_5 додала свідоцтво про реєстрацію шлюбу 22.02.2001 року між нею і ОСОБА_7 та витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, із якого вбачається, що станом на 22.07.2014 року шлюб не розірвано, недійсним не визнано (а.с.66,67).

Із довідки ОСОБА_3 селищної ради Онуфріївського району від 07.07.2016 року вбачається, що на день смерті ОСОБА_7 та протягом шести місяців в будинку, крім нього, була зареєстрована дружина - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.51).

В межах доводів апеляційної скарги колегія суддів не дає оцінки доведеності чи недоведеності ОСОБА_5 факту прийняття нею спадщини, оскільки рішення суду підлягає скасуванню з підстав порушення норм процесуального права.

Вирішуючи питання про призначення справи до судового розгляду, суд в обовязковому порядку має вирішити питання про склад осіб, які беруть участь у справі.

При розгляді справ, повязаних із спадкуванням, до участі у справі залучаються всі спадкоємці.

Відповідно до ст.33 ЦПК України суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов предявлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.

Пленум Верховного Суду України у п.13 постанови № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» розяснив, що суд не має права вирішувати питання про права та обовязки осіб, не залучених до участі у справі, оскільки це є порушенням норм процесуального права.

По суті справа вирішується судом першої інстанції, на стадії апеляційного провадження здійснюється лише перевірка законності і обґрунтованості ухваленого судом першої інстанції рішення в межах, встановлених статтею 303 ЦПК України. Тому у апеляційного суду немає передбачених законом повноважень змінювати склад осіб, які беруть участь у справі, крім випадків процесуального правонаступництва, передбаченого статтею 37 ЦПК України

Оскільки заміна належного відповідача або залучення іншої особи в якості співвідповідача передбачає розгляд справи спочатку на стадії розгляду справи судом першої інстанції, виходячи з того, що на стадії апеляційного розгляду справи правила щодо заміни відповідача або залучення співвідповідача не можуть бути застосовані, то оскаржуване рішення суду згідно зі ст.309 ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_2 до неналежного відповідача ОСОБА_3 селищної ради Онуфріївського району Кіровоградської області, що не перешкоджає позивачу звернутися до суду з таким же позовом до належного відповідача чи відповідачів.

Керуючись ст.ст.209,307,309,313,314,316 ЦПК України колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Кіровоградської області

в и р і ш и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити частково.

Рішення Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 01 квітня 2016 рокускасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 селищної ради Онуфріївського району Кіровоградської області, треті особи - ОСОБА_4, Онуфріївська державна нотаріальна контора Кіровоградської області, Друга кременчуцька державна нотаріальна контора Полтавської області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 645 грн. 71 коп. у відшкодування судових витрат.

Рішення апеляційного суду набирає законної сили з моменту його проголошення і може бути оскаржене у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий Т.О.Сукач

Судді В.П.Бубличенко

ОСОБА_10