Великоолександрівський районний суд Херсонської області
Справа № 650/468/16-ц
Провадження №2/650/224/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2016 року Великоолександрівський районний суд Херсонської області

в складі: головуючого судді Коваля В.О.

при секретарі Пилипенко Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. В.Олександрівка справу за позовом

ОСОБА_1, представник ОСОБА_2, до Давидовобрідської сільської ради В.Олександрівського району Херсонської області

про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1, представник ОСОБА_2, звернувся до суду з позовом до Давидовобрідської сільської ради про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У даній позовній заяві ОСОБА_1 вказує, що 16.09.2011 року померла його рідна тітка ОСОБА_3. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді двох земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. На момент смерті тітка проживала сама. Інших спадкоємців, крім нього, у померлої немає. Він з 2010 року неофіційно працював у м. Києві, тому записів у трудовій книзі чи інших підтверджуючих документів не має. По причині тривалого трудового відрядження він не зміг своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а коли по спливу шестимісячного терміну він звернувся до нотаріальної контори, йому розяснили необхідність звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин та належності правовстановлюючого документу. 05.04.2016 року ОСОБА_4 райсудом було прийнято рішення про встановлення факту родинних відносин між ним та його померлою тіткою. Зазначені вище обставини вважає поважними для надання йому додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

У судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги позову. Суду пояснив, що після смерті тітки ОСОБА_3 позивач не знав, що відкрилася спадщина. Він на той час працював у Києві. Крім того, ОСОБА_1 чекав пять років після смерті тітки, чи не знайдуться інші спадкоємці. На сьогоднішній день він єдиний спадкоємець. У квітні цього року рішенням суду встановлено факт родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_3 Просить задовольнити вимоги позову.

Від Давидово-Брідської сільської ради надійшла заява, згідно якої сільська рада просить розглянути справу без присутності їх представника. З рішенням суду погоджуються.

Заслухавши представника позивача, дослідивши подані матеріали, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 померла 16 вересня 2011 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії 1-КГ № 130089.

ОСОБА_5Олександрівського районного суду від 05.04.16 року встановлено факт родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_3, де вказано, що остання є рідною тіткою ОСОБА_1

Судом також було проаналізовано лист завідувача ОСОБА_4 державної нотаріальної контори від 10.03.2016 року, згідно якого ОСОБА_1 було розяснено, що він повинен був звернутися до нотаріуса до 6-ти місяців з дня відкриття спадщини, тобто до 16.03.2012 року. Таку заяву йому потрібно було подати особисто, або надіслати належним чином оформлену (нотаріально засвідчену) заяву поштою. Цього ним зроблено не було і тому він вважається таким, що не прийняв спадщину. Також спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку , встановленого для її прийняття, він не заявив про відмову від неї. Згідно довідки, виданої 17.10.11 року за № 756 Давидово-Брідською сільською радою, вбачається, що разом з ОСОБА_3 на день її смерті ніхто постійно не проживав та не був зареєстрований.

У судовому засіданні встановлено, що позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його тітки ОСОБА_3 Причиною пропуску строку звернення згідно позовної заяви є трудове відрядження. Однак в судовому засіданні представник позивача пояснив, що ОСОБА_1 не знав про відкриття спадщини, а потім на протязі пяти років очікував появи інших спадкоємців. Суд критично ставиться до пояснень представника позивача, оскільки вони суперечать обставинам, наведеним у позовній заяві.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження того, що він дійсно з 2010 року працював у м. Києві. Не вказано, які істотні труднощі перешкодили йому звернутися до нотаріуса чи надіслати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори поштою.

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Згідно роз'яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховним судом України також наголошується, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 212 та 213 ЦПК України, рішення ґрунтується на досліджених наявних в справі доказах.

На підтвердження поважності причин пропуску встановленого ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини позивачем належних доказів не надано. Окрім того, на підтвердження доказів неможливості з'явитися до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини у встановлений строк, він клопотань про витребування доказів до суду не подавав.

Відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

З огляду на викладене, суд не вбачає передбачених ч. 3 ст. 1272 ЦК України підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини, тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, судові витрати покладаються на позивача в сплаченому розмірі.

На підставі викладеного, ст.ст. 15, 16, 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України, керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 57-60, 88, 169, 179, 209, 212-215,218 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Відмовити ОСОБА_1 в наданні додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його тітки ОСОБА_3, померлої 16 вересня 2011 року, за необґрунтованістю.

На рішення суду протягом 10 днів через райсуд до Апеляційного суду Херсонської області може бути подана апеляція.

СУДДЯ В.О. КОВАЛЬ