Провадження № 2/643/1476/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2016 року Московський районний суд м.Харкова в складі:

головуючого - судді Ференчук О.В.,

при секретарі - Петровій О.С..

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Третя Харківська державна нотаріальна контора про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вище вказаним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті його матері ОСОБА_3, померлої 30.03.2015 року, протягом 3-х місяців з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позову зазначив, що 30.03.2015 року померла його мати ОСОБА_3 Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1. У встановлений законом шестимісячний строк після смерті матері він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, в зв'язку із тим, що йому не був відомий той факт, що спірна квартира була приватизована. Він вважав, що квартира належить територіальній громаді та питання про спадкування квартири після смерті матері не постане.

Про існування спадщини він дізнався від племінниці ОСОБА_2 і вже після цього знайшов в квартирі матері заповіт, згідно якого спадкоємцями майна мати встановила його та брата.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав та надав суду суперечливі пояснення.

Так, від матері та її подруг він був освідчений, що квартира № 2, де вона мешкала, будинку № 42 по вул. Бестужева в м. Харкові була приватизована та існує заповіт на неї. Але де саме знаходилися ці документи він не знав, тому чекав, що його повідомлять. Під час телефонної розмови із ОСОБА_2 14 квітня 2015 року він дізнався, що відкрилася спадщина і знайшов заповіт в квартирі матері. Він звернувся до нотаріальної контори, але йому в усній формі було відмовлено, ніби-то на підставі помилок у заповіті. Дії нотаріуса він не оскаржував. Коли позивач з'явився до нотаріальної контори вдруге, строк на подання заяви про прийняття спадщини сплинув

Представник третьої особи Харківської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився.

Вислухавши сторони, допитавши свідка, перевіривши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла 30 березня 2015 року в м.Харкові, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-ВЛ 3 491793, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції (а.с. 10 ).

Згідно нотаріально посвідченого заповіту від 18 жовтня 1997 року, ОСОБА_4 заповіла належну їй приватизовану квартиру АДРЕСА_1 своїм синам ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.4).

Вказані докази, дійсно, вказають на невідповідність прізвища позивача «Лаврентєв» та спадкоємця «Лаврентєв» в заповіті.

Згідно повідомлення завідувача Третьої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_7 від 01.07.2015 року, після померлої 30.03.2015 року ОСОБА_4 з заявою про прийняття спадщини звернулася онука померлої - ОСОБА_8 (заява зареєстрована по книмзі обліку та реєстрації спадкових справ № 457 від 05.06.2015 року), та онук ОСОБА_9 із заявою про відмову від спадщини на користь ОСОБА_2 (заява зареєстрована по книзі обліку та реєстрації спадкових справ № 474 від 09.06.2015 року). Заведено Спадкову справу № 215/4/2015.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 підтвердила, що її чоловік ОСОБА_1 знав, що вкартира його померлої матері приватизована, але у нього були відсутні відповідні документи.

Частиною першою ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Відповідно до ч.4 п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування»від 30.05.2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропущення строку для прийняття спадщини. при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч.3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, При розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Так, позивачем не надано доказів його звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та отримання відмови у цьому.

Суд вважає, що позивач мав змогу прийняти спадщину на протязі 6 місяців, шляхом написання заяви до нотаріуса або направленням заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору поштою, тобто судом причина пропущення строку на прийняття спадщини визнається такою, що не являється поважною, а тому позов задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 10,15,60,212-214,218,292,294 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Третя Харківська державна нотаріальна контора про надання додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.В. Ференчук