Провадження № 2/161/3281/16
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2016 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі:

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Марчак Е.Є.

за участю6

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору Товариство з обмеженою відповідальністю «МЖК» про стягнення моральної шкоди

В С Т А Н О В И В:

13.11.2015 року позивач звернулася до суду з позовною заявою, заявою про уточнення позовних вимог, на обґрунтування вказавши, що вона проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. Відповідач ОСОБА_2 проживає в квартирі, розташованій поверхом вище в квартирі № 69. Відповідач неодноразово її підтоплював, а саме: 29 вересня 2015 року, 03, 05, 06, 10 та 17 жовтня 2015 року, внаслідок чого у її квартирі підтоплені ванна кімната та туалет, чим їй (позивачу) заподіяно збитки. 08.10.2015 року майстрами ТОВ «МЖК» було складено Акт обстеження внутрішньо квартирних мереж квартири відповідача, згідно з яким останнього зобовязано надати працівникам ТОВ «МЖК» вільний доступ до внутрішньо квартирної мережі водовідведення для виявлення та усунення причин підтоплення або ліквідувати причину підтоплення власними силами в місячний термін. Проте, цю вимогу комісії відповідач проігнорував, натомість 08 листопада 2015 року повторно відбулося затоплення помешкання позивача. Такими діями відповідача їй (позивачу) завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним протягом тривалого часу, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Оскільки добровільно відшкодувати завдані збитки та усувати наслідки підтоплення відповідач відмовляється позивач просить суд стягнути на її користь з відповідача 10000 гривень на відшкодування моральної шкоди.

В судовому засіданні представник позивачки заявлені позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні до викладених у позовних заявах.

Відповідач позов не визнав, суду пояснив, що підтоплення квартири позивачки з його вини не відбувалося. Таке протікання могло мати місце після дощів з даху будинку по будівельному шву на стіні ванної кімнати. Він неодноразово звертався до ТОВ «МЖК» з вимогою відремонтувати дах, проте такий ремонт здійснений не був. Комісія у складі працівників «МЖК» обстеження його квартири здійснювала, проте нічого не виявила, ніякі акти при обстеженні його квартири не складала, підписати такі акти йому не пропонувала. В його квартирі є і завжди був доступ до мереж холодної води та водовідведення ванна обкладена цеглою та керамічною плиткою не повністю, наявне ревізійне вікно. Всі відомості, викладені в акті та повідомлені свідками в судовому засіданні не відповідають дійсності, це є помстою з боку ТОВ «МЖК» за те, що він вимагав звіту про використання коштів, отриманих від оплати послуг за утримання будинку та прибудинкової території. Вважає, що позивачка перебуває у змові з працівниками ТОВ «МЖК». Просить у задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи ТОВ «МЖК» в судове засідання не зявився, причини неявки суду не повідомив, про день, час, місце слухання справи був повідомлений належним чином.

Вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_3 зареєстрована та постійно проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.5).

Відповідач ОСОБА_2 проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 і є власником даної квартири.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на обґрунтування своїх вимог та заперечень… Докази надаються сторонами та іншими особами, що приймають участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для прийняття рішення по справі і за якими у сторін та інших осіб, які приймають участь у справі, виникає спір.

Судом встановлено, що 29 вересня 2015 року, 03, 05, 06, 10, 17 жовтня 2015 року та 08 листопада 2015 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1 з вище розташованої квартири № 69, яка належить відповідачу ОСОБА_2

05 жовтня 2015 року комісією ТОВ «МЖК» було складено акт обстеження квартири, відповідно до якого встановлено, що внаслідок підтоплення з квартири № 69, що розташована поверхом вище, в квартирі де проживає позивач підтоплені ванна кімната (стеля міжпанельний шов h = 1,81 м.п., S заг. = 2,8 кв.м) та туалет (стеля між панельний шов h = 0,9 м.п., S заг .= 1,4 кв.м). При проведенні обстеження, причини та місця витоків в квартирі № 69 виявити неможливо, оскільки внутрішньоквартирна мережа водовідведення в ванній кімнаті забетонована, ванна закладена цеглою та оздоблена керамічною плиткою, що унеможливлює доступ до мереж та усунення несправностей (а.с.6).

Факт затоплення квартири позивачки з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 також підтверджується актами обстеження даної квартири майстрами ТОВ «М.Ж.К.» від 06.10.2015 року, 08.10.2015 року, 10.11.2015 року та від 20.11.2016 року (а.с.7-9).

Крім того, з акту складеного комісією ТОВ «МЖК» 06.10.2015 року вбачається, що з метою виключення причини підтоплення кв.65 з системи опалення в ванній кімнаті кв. 65 в поверховому перекриття вибито отвір. Підтоплення, яке відбуваєтся з кв. 69 із системою опалення не повязано (а.с.9).

Як слідує з пояснень свідка ОСОБА_4 допитаного в судовому засіданні, він є працівником ТОВ «МЖК» - працює на посаді майстра. У вересні-жовтні 2015 року до ТОВ «МЖК» неодноразово зверталася позивачка ОСОБА_3 з приводу затоплення її мешканцями вище розташованої квартири. Він у складі комісії ТОВ «МЖК» тричі виходив за вказаною адресою з метою встановлення причини затоплення та складання відповідного акту. Комісією була оглянута як квартира позивачки, так і вище розташована квартира квартира відповідача ОСОБА_5 При огляді квартири позивачки було виявлене залиття стені та стіни у ванній кімнаті та в туалеті. При огляді квартири відповідача було зясовано, що ванна обкладена цеглою та оздоблена керамічною плиткою, доступ до внутрішньо квартирних мереж водовідведення був унеможливлений. З метою зясування причини затоплення комісією було проведено обстежено стояк системи централізованого опалення. При обстеженні було зясовано, що підтоплення квартири позивачки з мережею опалення не повязане. Вважає, що причиною підтоплення квартири позивачки є протікання системи водовідведення в квартирі відповідача, оскільки мокрі плями на стелі та стані ванної кімнати відповідають розташуванню ванної та внутрішньо квартирних мереж у квартирі відповідача. За результатами огляду комісією складалися акти про залиття, проте відповідач від підписання актів відмовлявся. Причин для обмови відповідача у нього немає.

Свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судовому засіданні надали пояснення аналогічні до показань, викладених свідком ОСОБА_4

Обєктивних підстав ставити під сумнів показання вказаних свідків та акти, складені за їх участю, у суду немає, будь-яких доказів зацікавленості свідків у розгляді даної справи, відповідачем ОСОБА_5 суду не надано.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

За загальними положення Глави 86 «Відшкодування шкоди» ЦК України обовязок доведення, що шкода завдана не з вини певної особи, покладається на цю особу.

Відповідачем ОСОБА_5 не надано суду належних та припустимих доказів того, що залиття квартири позивачки сталося не з його вини, як і не надано жодних доказів того, що квартира позивачки заливалася дощовими водами внаслідок протікання даху будинку.

Постановою Кабінету Міністрів України № 529 від 20.05.2009 року передбачено, що споживач послуг утримання будинків і споруд та прибудинкових територій зобовязаний забезпечувати безперешкодний доступ представників виконавця за наявності у них відповідного посвідчення до мережі, арматури та розподільних систем з метою ліквідації аварій - цілодобово; проведення профілактичного огляду - згідно з вимогами нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг.

Такий доступ до внутрішньоквартирних мереж водопостачання та водовідведення в квартирі відповідача на момент огляду комісією ТОВ «МЖК» був відсутній, доказів іншого судом не отримано.

Відсутність доступу до внутрішньоквартирних мереж водопостачання та водовідведення в квартирі відповідача, унеможливила своєчасно усунути наявні в системі несправності, що призвело до неодноразового підтоплення квартири позивачки.

Таким чином, суд вважає доведеним, що підтоплення квартири позивачки відбувалося з вини відповідача через несправність внутрішньоквартирної системи водовідведення, розташованої у ванній кімнаті відповідача ОСОБА_5

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, поданому у відповідності до ЦПК, у межах заявлених ними вимог та на підставі доказів сторін та інших осіб, що приймають участь у справі.

У відповідності до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового чи майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів, серед іншого, може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна… Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно роз'яснень, викладених в п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди (зі змінами та доповненнями), відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

З урахуванням викладеного, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Зобов'язання відшкодувати моральну (немайнову) шкоду виникає лише за умови, що вказана шкода є безпосереднім наслідком певної протиправної дії (бездіяльності). За загальним правилом, зобов'язання відшкодувати моральну шкоду виникає з вини відповідача. Відповідальність без вини може мати місце лише у випадках, спеціально передбачених законодавством.

Суд вважає доведеним, що дії відповідача у даному випадку були неправомірними і внаслідок цих неправомірних дій, позивачці було завдано моральну шкоду, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях останньої з приводу пошкодженого майна та неможливості нормального користування ним протягом тривалого часу, порушення звичного способу життя та необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації.

При визначенні розміру моральної шкоди суд виходить із ступеня та характеру завданих позивачці моральних страждань, що були викликані діями відповідача.

Проте, суд вважає, що розмір моральної шкоди, заявлений позивачкою, є завищеним, в заявленому розмірі позивачкою та її представником не підтверджений, а тому з відповідача на користь позивачки на відшкодування моральної шкоди слід стягнути 500 грн.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Враховуючи, що позивач є інвалідом ІІ групи, від сплати судового збору звільнена на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а тому судовий збір в суммі 551 грн. 20 коп. на користь держави необхідно стягнути з відповідача.

На підставі ст.ст. 16, 23, 1167 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 11, 58-60, 88, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 на відшкодування моральної шкоди 500 (п»ятьсот) грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 551 (п»ятьсот п»ятьдесят одна) грн.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_3 відмовити за необґрунтованістю.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Волинської області через Луцький міськрайонний суд Волинської області шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області ОСОБА_8