Справа № 548/503/16-ц
Провадження №2/548/334/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.04.2016 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Коновод О.В.,

за участю секретаря Вовк М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Полтавської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 міської ради Полтавської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивувала тим, що 13.04.1997 року помер її дід ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія І-КЕ № 041807 від 14 квітня 1997 року виданого відділом реєстрації актів громадянського стану ОСОБА_2 адміністрації Полтавської області, останнім місцем проживання якої було вул.Леніна, 30 м. Хорол Полтавської області. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема на земельну ділянку (пай), що знаходиться на території Надеждинської сільської ради Диканського району Полтавської області.

Позивачка ОСОБА_1 являється внучкою померлого, 13.04.1997 року ОСОБА_3 , що підтверджується копіями документів доданих до позовної заяви. В термін встановлений законом позивачка не звернулась до нотаріальної контори для оформлення спадщини після смерті свого діда, ОСОБА_3 , так як вважала, що спадщину можна оформити в любий час, а також не мала відомостей про місце знаходження сертифікату на право на земельну частку (пай) і вважала його втраченим, і тільки в березні місяці 2016 року переглядаючи документи вона знайшла сертифікат на право на земельну частку (пай) серія ПЛ № 0223196 виданий її діду, ОСОБА_3 27 грудня 1996 року Диканською районною державною адміністрацією.

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не зявивилась, хоча вчасно і належним чином була повідомлена про дату й час розгляду справи, але в позовній заяві прохала суд справу розглядати за її відсутності.

Представник відповідача ОСОБА_2 міської ради Полтавської області в судове засідання не зявився, хоча вчасно і належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, але в заяві до суду просили провести розгляд справи за відсутності їх представника.

Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши позицію сторін, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що після звернення до нотаріальної контори позивачці як особі яка виявила бажання прийняти спадщину на майно свого діда, ОСОБА_3 , померлого 13.04.1997 року, останнім місцем проживання якого було вул.Леніна, 30 м.Хорол Полтавської області, було розяснено, що у відповідності до ст. 1269, 1270 ЦК Украши, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зi спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця.

Беручи до уваги наявність доказів на підтвердження бажання прийняти спадщину від діда, ОСОБА_3 , враховуючи її юридичну необізнаність та вище викладені обставини, просить суд вважати причину пропуску нею строку для звернення з заявою про прийняття спадщини від діда, ОСОБА_3 , поважною.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 р., «Про судову практику у справах про спадкування»», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, суд вважає можливим визначити позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її діда - ОСОБА_3 , бо вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважної причини, оскільки не має юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України, але виявила намір прийняти спадщину.

Отже, дослідивши матеріали справи, врахувавши позицію сторін, те, що спадщина може бути визнана відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а спадщина може перейти у власність територіальної громади, на території якої знаходиться вказане спадкове майно, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Полтавської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини має бути задоволений повністю.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених вимог, а тому додатковий строк, достатній для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини слід встановити у продовж двох місяців після набрання рішення законної сили. Визначений строк, на думку суду, буде достатнім для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини у встановленому законом порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст. 10, 11, 60, 209, 210, 212, 214, 215, 217, 223 ЦПК України, ст.ст. 1266, 1272 ЦК України, Суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Полтавської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 померлого 13.04.1997 року, терміном 2 (два) місяці, з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі до Хорольського районного суду в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, що брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Г о л о в у ю ч и й: