АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження № 22-ц/796/7541/2016 Суддя-доповідач Антоненко Н.О.
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2016 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва

у складі судді-доповідача АнтоненкоН.О.,

суддів Стрижеуса А.М., Шкоріної О.І. при секретарі Юрченко А.С.,

за участю позивача ОСОБА_3,

представника позивача ОСОБА_4,

представника особи, яка

падала апеляційну скаргу ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 1 березня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Київської міської Ради, третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевельова В.М. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб, які беруть участь у справі, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія

в с т а н о в и л а :

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 1 червня 2016 року позовні вимоги ОСОБА_3задоволені: їй визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8, терміном на два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть від 26.03.2015 НОМЕР_1 ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивач знала про смерть її брата, але у визначений законом строк заяви про прийняття спадщини не подала, оскільки вважала, що його матір ОСОБА_9 прийняла спадщину після смерті сина, так як вона є спадкоємцем першої черги. В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на роз'яснення нотаріуса.

Виходячи з викладеного, суд першої інстанції дійшов висновку про поважність причин пропуску строку звернення до нотаріальних органів України із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_8 та задовольнив позовні вимоги ОСОБА_3

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 1 березня 2016 та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовити. Посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Зокрема, зазначає, що причини пропуску строку позивачем строку для прийняття спадщини не є поважними, а також що вона також є спадкоємцем, адже проживала однією сім'єю із померлим ОСОБА_8 та перебувала з ним у шлюбно-сімейних відносинах, що підтверджується рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 19.05.2015.

У судовому засіданні апеляційного суду представник ОСОБА_6 підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити. Позивач та її представник заперечували проти доводів апеляційної скарги та просили рішення суду першої інстанції залишити без змін. Інші сторони у судове засідання апеляційного суду не з'явилися, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином (ас 81,84), заяв та клопотань про відкладення розгляду справи не подали, що відповідно до ч. 2 ст. 305 ЦПК України не перешкоджає розглядові справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги та заявлених у суді першої інстанції вимог, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення - скасуванню з огляду на таке.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. (Позиція Верховного суду України у справі №6-1486цс16 від 04.11.2015).

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат позивача і після його смерті відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частки квартири АДРЕСА_1.

Доводи позивача про роз'яснення нотаріуса щодо відсутності у неї законних підстав для прийняття спадщини після смерті померлого брата не заслуговують на увагу, адже належними і допустимими доказами у передбаченому ст. ст. 10, 60,137 ЦПК України порядку не підтвердженні.

Надана представником позивача інформаційна довідка зі спадкового реєстру підтверджує звернення ОСОБА_3 до нотаріуса з приводу відкриття спадкової справи у зв'язку зі смертю матері ОСОБА_8 - ОСОБА_9 (ас 92).

Суд першої інстанції не врахував, що при вирішенні питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки на такі обставини позивач не посилалась, а ті, на які ОСОБА_3 посилалась в обґрунтування позову, не є поважними, - у суду першої інстанції були відсутні передбачені законом підстави для задоволення позову.

У зв'язку з наведеним та відповідно до ст. 309 ЦПК України рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 1 червня 2016 року підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 305, 309, 313, 316 ЦПК України, колегія

в и р і ш и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити.

Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 1 червня 2016 року скасувати та ухвалити нове наступного змісту.

Позовні вимоги ОСОБА_3 до Київської міської Ради, третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевельова В.М. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без задоволення.

Рішення апеляційного суду набирає законної сили негайно, може бути оскаржено в касаційному порядку протягом двадцяти днів з моменту його проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Суддя-доповідач Н.О. Антоненко

Судді А.М. Стрижеус

О.І.Шкоріна