УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" серпня 2016 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Ластовка Н.Д., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення та стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення та стягнення моральної шкоди.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ст.1 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, інтересів держави.

За нормою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до вимог частини 2 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява, серед іншого, повинна містити: зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що подаються до заяви.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Як убачається із змісту позовної заяви, предметом спору є усунення відповідачем перешкод у здійсненні позивачем права користування квартирою, в якій позивач зареєстрована з 2011 року. Разом з тим, позивачем не долучено до матеріалів позовної заяви доказів вчинення відповідачем перешкод у користуванні позивачем спірною нерухомістю (акти ЖРЕО щодо проживання відповідача у спірній квартирі, рішень посадових осіб правоохоронних органів за зверненнями позивача щодо усунення відповідачем перешкод у здійсненні позивачем її права користування квартирою, тощо), а також не долучено докази завдання відповідачем тілесних ушкоджень позивачу за зазначених у змісті позовної заяви обставинах.

Крім того, на підтвердження обставин, викладених у змісті позовної заяви, позивачем не долучено до матеріалів позовної заяви документів на підтвердження належності їй на праві спільної власності квартири АДРЕСА_1, оскільки долучена по матеріалів позову копія свідоцтва про право власності на спірне нерухоме майно містить відомості, відповідно до яких позивач не належить до переліку осіб-власників спірної квартири, та позовна заява не містить посилання на норми права в обґрунтування захисту прав позивача з урахуванням обставини щодо відсутності у позивача права власності на спірну квартиру.

Разом з тим, предмет позову становить вимога позивача про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу, однак позивачем не зазначено, в якій сумі були понесені нею такі витрати, що підлягають до стягнення в судовому порядку, а також не надано доказів щодо отримання позивачем правової допомоги в досудовому порядку (копії договорів про надання правової допомоги, акти прийому-передачі виконаних адвокатом робіт, квитанції про оплату послуг адвоката тощо).

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 119 - 121 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житлом, вселення та стягнення моральної шкоди - залишити без руху, роз'яснивши позивачу, що зазначені в ухвалі недоліки мають бути усунені у 3-денний строк з дня отримання нею копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я