Справа № 522/1781/16-ц
Провадження № 2/522/3708/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"26" липня 2016 року
Приморський районний суд міста Одеси в складі:
головуючого - судді Погрібного С.О.
за секретаря судового засідання - Грищук В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, за участі третьої особи - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Проспект Шевченко, 29-«А», -
Позивачка звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 із зазначеними вимогами, просила стягнути з відповідачів на свою користь в порядку компенсації матеріальної шкоди суму в розмірі 31 174,0 гривень; стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування витрат на проведення експертного дослідження у розмірі 2 746,0 гривень, а також стягнути солідарно з відповідачів суму судового збору. На обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на такі обставини. Відповідачі проживають у квартирі АДРЕСА_1, що розташована над квартирою АДРЕСА_3, що належить позивачу. За наслідками подій, що відбулися 17 листопада 2015 року, належну позивачу квартиру залито водою, яка потрапляла з пошкодженого крана труби гарячого водопостачання, що знаходиться в квартирі АДРЕСА_1, в якій проживають відповідачі. Згідно з актом, складеним комісією Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Проспект Шевченка 29-а» від 17 листопада 2015 року, потрапляння в квартиру води сталося з квартири АДРЕСА_1, що знаходиться поверхом вище.
Відповідачі в судове засідання не з'являлися неодноразово, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином. Суд у зв'язку з їх неявкою та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку статті 169 ЦПК України, враховуючи відсутність відповідних заперечень від позивача, ухвалив слухати справу за їх відсутності у порядку заочного розгляду справи.
Представник позивача надав до суду заяву, згідно з якою позовні вимоги поданого позову підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутністю, не заперечував проти розгляду справи у заочному порядку.
Суд дослідив матеріали справи, за наслідками чого вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних причин. Судом встановлені такі фактичні обставини на підставі представлених сторонами письмових доказів.
Позивачці ОСОБА_1, відповідно до договору дарування від 9 жовтня 2000 року, належить квартира АДРЕСА_3.
Відповідно до отриманих відомостей про місце реєстрації відповідачів, судом з'ясовано, що вони проживають у квартирі АДРЕСА_3.
Окрім цього, судом встановлено, що згідно з відомостями Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон, відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна, квартира АДРЕСА_3 належить на праві власності сім'ї ОСОБА_3.
Квартири сторін у справі розташовані в одному будинку АДРЕСА_1 таким чином, що квартира відповідачів розташована поверхом вище, безпосередньо над квартирою ОСОБА_1
Згідно з актом, складеним комісією Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Проспект Шевченка 29-а» від 17 листопада 2015 року, проникнення в квартиру води сталося внаслідок залиття водою, яка потрапляла з пошкодженого крану гарячого водопостачання, що знаходиться в квартирі АДРЕСА_1, в якій проживають відповідачі та яка знаходиться поверхом вище.
Відповідно до висновку № ЕД-2-1-110/15 про проведення будівельно-технічного експертного дослідження від 25 січня 2016 року, складеним судовим експертом Чорною Юлією Петрівною, в результаті обстеження АДРЕСА_3 виявлено таке:
-у коридорі, площею 16,1 кв.м., при обстеженні стелі встановлено наявність слідів залиття у вигляді жовтих плям, тріщин в місцях стиків залізобетонних панелей перекриття, місцями здуття та відшарування оздоблювальних шарів. При обстеженні підлоги встановлено наявність слідів залиття та дії вологи потемніння та матові плями;
-у кухні, площею 16,2 кв.м., при обстеженні стелі встановлено наявність слідів залиття у вигляді жовтих плям, тріщин в місцях стиків залізобетонних панелей перекриття, місцями здуття та відшарування оздоблювальних шарів;
-у житловій кімнаті, площею 26,5 кв.м., при обстеженні стелі встановлено наявність слідів залиття у вигляді жовтих плям, тріщин в місцях стиків залізобетонних панелей перекриття, місцями здуття та відшарування оздоблювальних шарів.
Окрім цього, судовим експертом встановлено, що приміщення квартири АДРЕСА_3 постраждали від залиття з вище розташованої квартири №59.
За правилом ч. 1, 2, 4 та 5 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до ст. 151 ЖК УРСР громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом.
Таким чином, постійне проживання, володіння та експлуатація помешкання створили для відповідачів певні зобов'язання щодо забезпечення його схоронності, належного догляду, справності всіх мереж та комунікацій. Відповідачі зобов'язані вжити усі належні заходи, аби запобігти створенню загрози оточуючим та їх майну. Відповідачі повинні були проводити це таким чином, щоб забезпечити безпечність свого майна та способів його використання для всіх оточуючих. Втім, цього не було вчинено, оскільки мимовільні дії, пов'язані із функціонуванням цього майна, спричинили виникнення негативних майнових наслідків для позивача та його сфери законних інтересів. Подібне тлумачення свідчить про наявність як винних дій відповідачів, що полягали у такий ситуації у протиправній бездіяльності, так і причинного зв'язку з такою їх поведінкою та негативними наслідками, що настали.
За наданим суду кошторисом, встановленим експертним дослідженням, розмір майнової шкоди, завданої майну позивача протиправними діями відповідачів, склав 31 174,0 гривень. Заперечень щодо обрахунку завданої шкоди та інших обставин, що мають істотне значення для розгляду справи, відповідачами не надано.
У своїх письмових поясненнях, наданих суду представником третьої особи - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Проспект Шевченко, 29-«А», голова правління цієї організації підтвердив обставини, викладені позивачем у позовній заяві по цій справі та, як наслідок, просив задовольнити вимоги позивача у цій справі.
Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. При постановлені рішення суд враховує, що сторона позивача у судовому засіданні довела ті обставини, які є підставою її позову.
Визначаючи розмір належного відшкодування завданої відповідачем майну позивача суд виходив з такого. Згідно з п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов'язку надати річ того ж роду і якості, виправити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Якщо для відновлення попереднього стану речі, що мала певну зношеність (наприклад, автомобіля), були використані нові вузли, деталі, комплектуючі частини іншої модифікації, що випускаються взамін знятих з виробництва однорідних виробів, особа, відповідальна за шкоду, не вправі вимагати врахування зношеності майна або меншої вартості пошкоджених частин попередньої модифікації. Зношеність пошкодженого майна враховується у випадках стягнення на користь потерпілого його вартості (при відшкодуванні збитків).
На підставі викладеного, суд вважає обґрунтованою вимогу позивача про відшкодування майнової шкоди у повному обсязі, в розмірі 31 174,0 гривень.
Згідно зі ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Суд має виходити з того, що ухилення відповідачів від явки в судове засідання позбавляє суд можливості дати оцінку доводів та заперечень проти позову цієї сторони, з огляду на що справу судом розглянуто на підставі доказів, наданих стороною позивача. останнє не позбавляє відповідачів надати істотні для справи докази разом із заявою про перегляд заочного рішення в цій справі.
Втім, суд вважає за необхідне в частині вимог про солідарне стягнення судових витрат з відповідачів відмовити, оскільки чинним законодавством не передбачено стягнення таких витрат у солідарному порядку. Відповідно до ст. 88 ЦПК України підлягає задоволенню вимога про стягнення у рівних частках з відповідачів судових витрат за сплачений судовий збір у розмірі 551,21 гривень.
Також підлягає задоволенню вимога позивача щодо відшкодування витрат, пов'язаних із проведенням експертного дослідження по зазначеній справі, оскільки позивач не має спеціальних знань та в силу подій, що сталися через провину саме відповідача, позивач був змушений звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів для відшкодування завданих їй збитків внаслідок затоплення власної квартири.
У задоволенні інших вимог суд відмовляє з причин їх необґрунтованості й безпідставності.
Керуючись ст.ст. 16, 23, 1166, 1167 ЦК України, п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", ст. ст. 10, 11, 61, 81, 88, 212-215, 224-226 ЦПК України, СУД -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, за участі третьої особи - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Проспект Шевченко, 29-«А», - задовольнити частково.
Стягнути солідарно з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 (ІН НОМЕР_1) на відшкодування майнової шкоди, завданої в результаті залиття квартири, - суму в розмірі 31 174,0 гривень (тридцять одна тисяча сто сімдесят чотири) гривні.
Стягнути в рівних частках з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 (ІН НОМЕР_1) суму витрат, пов'язаних із проведенням експертного дослідження у розмірі 2 746,00 гривень.
Стягнути в рівних частках з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 (ІН НОМЕР_1) на відшкодування сплаченого судового збору 551,21 гривень.
У задоволенні інших вимог - відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача шляхом звернення з заявою про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання його копії.

СУДДЯ: С.О. Погрібний

26.07.2016