Номер провадження 2/754/2872/16
Справа №754/3594/16-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

28 липня 2016 року Деснянський районний суд міста Києва

в складі головуючого судді - Ярошенка С.В.,

при секретарі - Моторенко К.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Болградська районна ДНК Одеської області, 15 Київська ДНК, про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просила визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкової трансмісії за померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_3.

В обґрунтування позову зазначала, що вона є донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Після його смерті вона звернулася до Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_5 не залишив заповіту, вона та її мати є його спадкоємцями відповідно до статей 1222, 1223, 1258, 1261 ЦК України. 04.03.11 року ОСОБА_4 звернулась до Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про відмову від спадщини за померлим чоловіком. Згідно зі свідоцтвами про право на спадщину за законом від 04.11.11 року та від 23.01.12 року вона отримала спадщину за померлим батьком - будинок та земельну ділянку в Одеській області. У її батька був рідний брат ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1. Спадщину прийняли його дружина ОСОБА_7 та донька ОСОБА_3 ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року. За життя вона не склала заповіту, а тому єдиною спадкоємицею за законом була її донька ОСОБА_3 Згідно листа за № 608/02-14 від 11.02.14 року, наданого П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою за померлою ОСОБА_7 спадкова справа не заводилась, проте оскільки ОСОБА_3 проживала разом із спадкодавцем вона вважається такою, що прийняла спадщину. ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла ОСОБА_3, яка за життя не склала заповіту, а тому спадщина після її смерті розподіляється відповідно до статей 1258-1267 ЦК України. На момент смерті вона не перебувала у шлюбі, не мала дітей, її батьки померли, її дід та баба, як з боку матері, так і з боку батька померли, рідних братів або сестер вона не мала. Найближчим її родичем був її батько рідний дядько ОСОБА_5 Позивач є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 Батько позивача є спадкоємцем третьої черги після смерті ОСОБА_3 та звернувся із заявою про прийняття спадщини та за його заявою було відкрито спадкову справу №1769 від 19.10.09 року. Із заявою про прийняття спадщини звернулася також ОСОБА_2, яка є двоюрідною бабусею ОСОБА_3 і відноситься до п'ятої черги спадкоємців за законом.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 24.02.2015 року, яке набрало законної сили у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування за законом відмовлено.

Таким чином, ОСОБА_5 за життя був би єдиним спадкоємцем за законом майна померлої ОСОБА_3, але він помер, тому вона в порядку спадкової трансмісії має право на отримання спадщини. Проте, Болградська районна державна нотаріальна контора Одеської області відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо спірної квартири за відсутністю правовстановлюючих документів на неї.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити у повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві.

Представники відповідача у судовому засіданні заперечували проти позовних вимог у повному обсязі, зазначаючи, зокрема, що позивач також є спадкоємцем п'ятої черги.

Треті особи у судове засідання не з'явились, надіслали заяви, в яких просили розглядати справу у їх відсутності.

Вислухавши пояснення учасників та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_5 Після його смерті, за заявою дружини ОСОБА_4, заведена спадкова справа Кілійською районною державною нотаріальною конторою Одеської області 23.03.2011 року за №100/2011. ОСОБА_4 своєю заявою відмовилась від належної їй частки спадкового майна за законом, яке залишилось після смерті її чоловіка ОСОБА_5

04.11.11 року ОСОБА_1 подала до Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області заяву про прийняття спадщини після свого померлого батька - ОСОБА_5 та як єдиний спадкоємець за законом першої черги на підставі ст. 1261 ЦК України отримала 04.11.11 року свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частину житлового будинку, який розташований в АДРЕСА_2 та 23.01.12 року - свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку АДРЕСА_3.

У ОСОБА_5 був рідний брат - ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року. До складу спадщини після померлого ОСОБА_6 входила частина спірної кватири АДРЕСА_1.

Дружиною померлого ОСОБА_7 07.02.00 року отримано свідоцтво про право власності на 1/2 частину цієї квартири як в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу.

Цього ж дня П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою видано свідоцтво про право на спадщину за законом ОСОБА_7 та дочці померлого ОСОБА_3 в рівних долях 1/2 частини спірної квартири, по 1/4 частині кожній.

ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла та спадкова справа після її смерті не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Відповідно до довідки ЖЕК № 311 від 11.12.09 року ОСОБА_7 була зареєстрована у спірній квартирі з 08.09.87 року та знята з реєстрації у зв`язку із смертю. Її дочка ОСОБА_3 також була зареєстрована за даною адресою з 22.04.93 року. Тобто на час смерті ОСОБА_3 проживала разом із матір`ю, а тому вважається такою, що прийняла спадщину після її смерті.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

За заявою ОСОБА_5 від 19.10.09 року П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа за №1769/2009 після смерті ОСОБА_3

26.11.09 року із заявою про прийняття спадщини звернулася також ОСОБА_2, яка є двоюрідною бабусею померлої ОСОБА_3

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про усунення останньої від права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 24.02.15 року, яке набрало законної сили у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Болградської районної державної нотаріальної контори Одеської області від 02.03.16 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Згідно з ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Так, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги.

Відповідно до п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування за законом мають вирішуватись на основі правил глави 86 ЦК.

Спадкування за законом здійснюється почергово. За відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

У п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. (ст.1261 - 1265 ЦК України).

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження (пункт 23 Постанови).

Відповідно до ч. 3 та ч. 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що померлий батько позивача ОСОБА_5 прийняв спадщину після своєї племінниці ОСОБА_3 відповідно до вимог ст. 1269 ЦК України - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Отже ОСОБА_5 прийняв спадщину, подавши заяву про прийняття спадщини після своєї племінниці як спадкоємець третьої черги в установлений законом строк, але не встиг отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на спірну квартиру, оскільки помер.

Єдиним спадкоємцем після ОСОБА_5, який прийняв спадщину, є його донька - позивач по справі.

Відповідно до ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Спадкова трансмісія це - перехід права на прийняття спадщини до спадкоємців особи, яка мала право на спадщину і не прийняла її у зв'язку зі смертю. Спадкова трансмісія можлива за наявності двох умов: якщо спадщину відкрито (спадкодавець помер) та слідом за спадкодавцем помирає спадкоємець, не встигнувши у встановлений законом строк прийняти спадщину або відмовитися від неї.

Отже, позивач набула право спадкоємця та стала правонаступником після смерті первісного спадкодавця - ОСОБА_5, а також набула право спадкування спірної квартири.

ОСОБА_2, як двоюрідна баба померлої ОСОБА_3, відноситься до п'ятої черги спадкоємців четвертого ступеня споріднення побічної лінії.

Родичі спадкодавця, віднесені законом до п'ятої черги спадкування за законом, закликаються до спадкування у тому випадку, коли відсутні - не прийняли спадщину, усунені від права на спадкування, спадкоємці перших чотирьох черг. Причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 24.02.15 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 04.06.15 року, у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_8 відмовлено.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що нотаріальною конторою відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо спірної квартири, оскільки позивач не має правовстановлюючих документів.

На підставі вищевикладеного, зважаючи на те, що позивач у встановлений законом строк свідоцтво про право власності в порядку спадкування не отримала у зв'язку із відсутністю правовстановлюючого документу, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, а тому необхідно визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкової трансмісії за померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_3.

Керуючись ст. ст. 10, 12, 30, 60, 212 - 215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкової трансмісії за померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення.

Суддя