Справа № 215/2554/16-ц
У Х В А Л А

19 вересня 2016 року Суддя Тернівського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_1, розглянувши матеріали заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини,

В С Т А Н О В И В:

27.06.2016 р. відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, в зв'язку з порушенням позивачем вимог п. п. 5, 6 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, винесено ухвалу, якою йому було надано строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали, для усунення недоліків.

Зазначену ухвалу 29.06.2016 р. було направлено позивачу на адресу її проживання, вказану нею у позові, але поштове відправлення було повернуто до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу у зв'язку із закінченням терміну зберігання листа.

16.08.2016 р. ухвалу від 27.06.2016 р. було повторно направлено позивачу, але до теперішнього часу до суду не надійшло даних про вручення поштового відправлення.

Як вбачається із позовної заяви ОСОБА_2, вона зазначила свою поштову адресу, як: м. Кривий Ріг, вул. Остроградська, 9, і саме за цією адресою судом було направлено копії ухвали про залишення без руху позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України, судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом із копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через курєрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Згідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою не проживає або не знаходиться.

Суд вважає, що вказані норми діють також і на випадки вручення надісланої учасникам процесу ухвали суду, відповідно до аналогії закону, що передбачено ч. 8 ст. 8 ЦПК України.

До теперішнього часу заявником ухвалу суду від 26.04.2016 р. не виконано, заява про продовження строку на усунення недоліків до суду не надходила.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно листа Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими в тому числі є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Так, наприклад, в § 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України», Європейський суд зазначив, що нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Вказані обставини, дають підстави вважати про те, що ОСОБА_2, скориставшись своїм правом на звернення з позовом до суду, недобросовісно ставиться до процесуальних обов'язків, неухильне виконання яких визначено вимогами ст. 27 ЦПК України, а саме протягом червня-вересня 2016 року поштову кореспонденцію за адресою зазначеною в заяві не отримувала, сам в цей період із заявами та зверненнями про рух справи не зверталась.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України в разі невиконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною та повертається особі, яка її подала.

Отже, з урахуванням положень ч. 1 ст. 121 ЦПК України у строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання особою, яка подає позов копії ухвали, на теперішній час зазначені в ухвалі недоліки не усунуто, у зв'язку з чим позовну заяву необхідно вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ч. 2 ст. 121 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області, через Тернівський районний суд м. Кривого Рогу, шляхом подання апеляційної скарги в 5-ти денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя: