Справа № 725/6606/15-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06.01.2016 року Суддя Першотравневого районного суду м.Чернівці Піхало Н. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2015 року ОСОБА_3 в інтересах позивача звернувся до суду з вище вказаним позовом, а також просив в порядку ст. 8 Закону України звільнити від сплати судового збору/відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Так, дана позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч. 4,5 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом та до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Разом з тим, посилаючись на скрутне матеріальне становище, зокрема необхідність сплати аліментів на двох дітей, перебування в зоні АТО, позивач просить відстрочити або звільнити його від сплати судового збору.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у часині першій цієї статті.

Як вбачається з розяснень, які містяться в п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з вище наведеного, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд за клопотанням сторони, може відстрочити, розстрочити сплату судового зменшити його розмір або взагалі звільнити від його сплати, проте клопотання позивача, заявлене на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не конкретизоване, оскільки не містить вимоги про що саме клопоче позивач із переліченого у вказаній нормі закону.

Крім того, матеріали позовної заяви не містять доказів щодо доходів ОСОБА_1 від проходження військової служби за мобілізацією, що позбавляє можливості повно та всебічно оцінити майновий стан позивача.

Також, згідно п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно розяснень, які містяться в п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи здійсної його вартості на час розгляду справи.

Разом з тим, в порушення вказаних норм закону позовна заява не містить посилань на докази щодо дійсної вартості спірного майна на підствердження визначеної позивачем ціни позову в розмірі 100000 грн.

Крім того, в порушення вимог п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява не містить посилань на докази, що квартира АДРЕСА_1, яка складалась з пяти житлових кімнат, була придбана позивачем та відповідачем за спільні кошти подружжя.

Так, поняття «придбана» передбачає укладення договору купівлі-продажу, або будь-якого іншого оплатного правочину, внаслідок якого набувається право власності, проте позовна заява не містить посилань на докази того, що в період шлюбу позивачем та відповідачем укладались договори щодо придбання спірного нерухомого майна.

Також, зі змісту позовної заяви вбачається, що однією із підстав свого позову позивач зазначає істотне збільшення вартості майна одного із подружжя внаслідок спільних трудових чи грошових затрат, посилаючись на норми ч. 1 ст. 62 СК України, при цьому позовна заява не містить посилань на докази щодо збільшення вартості спірного майна за рахунок спільних трудових чи матеріальних затрат позивача та відповідача.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст..ст. 80,119,121, 209,210,293 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якого діє ОСОБА_3, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху, надавши позивачу з дня отримання ним даної ухвали 3-денний строк для усунення недоліків, вказаних в описовій частині ухвали.

У разі невиконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху у вказаний строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці ОСОБА_4