Провадження № 2/760/4837/16
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

01 серпня 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання права користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в:

06.07.2016 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради (відповідач-1), КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» (відповідач-2) про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання права користування житловим приміщенням.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 11.07.2016 зазначена позовна заява залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Так, у позовній заяві зазначено, що позивач проживав разом із ОСОБА_2 однією сім'єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу в квартирі АДРЕСА_1, яка неприватизована та належить на територіальній громаді м. Києва. ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 внаслідок ДТП.

Однак, позивач зазначив докази, які підтверджують факт проживання позивача з ОСОБА_2 однією сім'єю без реєстрації шлюбу в квартирі АДРЕСА_1, факт смерті ОСОБА_2

Крім цього, ОСОБА_1 зауважив, що на разі проживає у вищезазначеній квартирі, користується всіма правами та несе всі обов'язки, які передбачені договором найму державного чи комунального жилого приміщення, забезпечує його схоронність, здійснює оплату за надані комунальні послуги, проте не зазначив доказів на підтвердження вищевказаних обставин.

Враховуючи принцип диспозитивності, суд обмежений у можливості виявляти свою ініціативу. Суд зобов'язаний вирішувати спори лише в межах заявлених фізичними чи юридичними особами вимог і на підставі поданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказів. Таким чином, суд обмежений у праві витребувати докази щодо права користування позивачем займаним житловим приміщенням, а також докази якими він обґрунтовує свої позовні вимоги на підтвердження викладених обставин у судовому засіданні.

Крім цього, частина п'ята статті 119 ЦПК передбачає, що «до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору».

Позивач додав до позовної заяви квитанцію № QS01 від 06.07.2016 про сплату судового збору в розмірі 551,21 грн. та квитанцію № 54 від 05.04.2016 про сплату судового збору в розмірі 275,61 грн.

З матеріалів справи випливає, що позивач звернувся до суду з цим позовом в порядку позовного провадження.

Абзац 2 частини третьої статті 6 Закону «Про судовий збір» передбачає, що «у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру».

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551,20 грн.

Позивач подав цивільний позов, в якому об'єднав дві самостійні вимоги немайнового характеру, однак всього оплатив судовий збір у розмірі 826,82 грн.

Таким чином, позивачу належить доплатити судовий збір у розмірі 275,58 грн. Реквізитами для сплати судового збору є: розрахунковий рахунок №0010, отримувач коштів УДКСУ у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: ГУ ДК у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу:*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті). Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солом'янський районний суд міста Києва.

Ухвалою від 11.07.2016 про залишення позовної заяви без руху позивачу було запропоновано усунути недоліки шляхом подання нової, належним чином оформленої позовної заяви, її копій та копій доданих до неї документів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі та належного доказу сплати судового збору.

Строк для усунення недоліків був встановлений - три дні з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до розписки, яка міститься в матеріалах справи, позивач отримав вищезазначену ухвалу 14.07.2016. Отже строк для усунення недоліків закінчився 17.07.2016. Станом на день постановлення цієї ухвали позивач недоліки позовної заяви не усунув.

Частина друга статті 121 ЦПК передбачає «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, позовну заяву належить визнати неподаною та повернути позивачеві.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання права користування житловим приміщенням вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко