У х в а л а

іменем україни

13 липня 2016 рокум. Київ

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах

Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у складі:

головуючого Мостової Г.І.,

суддів: Ізмайлової Т.Л.,

Кадєтової О.В. ,

розглянувши у попередньому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - Скадовська районна державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 30 грудня 2015 року та ухвалу апеляційного суду Херсонської області від 18 лютого 2016 року,

в с т а н о в и л а:

У вересні 2015 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На обґрунтування вимог ОСОБА_2 посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла її мати - ОСОБА_4, після смерті якої залишилося спадкове майно, а саме: квартира АДРЕСА_1, земельний пай. Спадкоємцями за законом на момент її смерті були чотири доньки померлої: ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7

23 травня 2008 року позивач звернулася до сільської ради і секретар виготовив заяву про прийняття нею спадщини, та завірив справжність її підпису. Після цього ОСОБА_2 звернулася до нотаріальної контори, де працівник нотаріальної контори прийняв у неї заяву із документами про смерть матері і родинні відносини, та зазначив на аркуші справи, які документи слід додати.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_7 Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді прав на спадщину після смерті їх матері ОСОБА_4, яку вона прийняла, але не оформила за життя. Спадкоємцями ОСОБА_7 за законом є її доньки: ОСОБА_3 та ОСОБА_8, остання з яких відмовилася від своєї частини спадщині.

Посилаючись на вказані обставини і наявність у позивача бажання прийняти спадщину після смерті матері та здійснення необхідних дій для її прийняття у встановлений законом строк, вона просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4

Рішенням Скадовського районного суду Херсонської області від 30 грудня 2015 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Херсонської області від 18 лютого 2016 року, у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 порушує питання про скасування оскаржуваних рішень судів із направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції, мотивуючи свою вимогу порушенням судами норм процесуального права та неправильним застосування норм матеріального права.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вважає, що касаційна скарга підлягає відхиленню з огляду на наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 324 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог ст. 335 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановленні в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Судами встановлено, що ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Після смерті останньої відкрилася спадщина на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до копії спадкової справи № 171/2013 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4, вона заведена 21 серпня 2013 року на підставі заяви ОСОБА_2, поданої того ж дня до Скадовської державної нотаріальної контори.

21 серпня 2013 року за вихідним № 150/00214 державний нотаріус повідомив ОСОБА_2 про пропуск останньою строку на прийняття спадщини, оскільки із заявою у шестимісячний строк спадкоємиця не звернулася до нотаріальної контори та рекомендував звернутися з позовом до суду.

У серпні 2013 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері, посилаючись на причини пропуску - хворобу та відсутність грошових коштів.

Рішенням апеляційного суду Херсонської області від 19 травня 2015 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовлено.

У заяві про уточнення підстав позову від 10 грудня 2015 року ОСОБА_2 посилалася на те, що 23 травня 2008 року вона виготовила у секретаря Красненської сільської ради заяву про прийняття спадщини, яку здала працівнику нотаріальної контори разом із документами про смерть спадкодавця та родинні відносини з останньою, та отримала від цього працівника аркуш паперу із зазначенням документів, які необхідно надати. Позивач зазначала, що вчинила необхідні дії для прийняття спадщини у визначений законом строк, тому вважала вказані обставини поважними.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно зі п. 1 ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно із ч. 3 ст. 1222 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно зі ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. п. 207, 231, 232 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 07 липня 1994 року № 152/361 (у редакції від 03 березня 2004 року) письмова заява про прийняття спадщини та відмову від неї подається спадкоємцем особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або прибути особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою.

Нотаріусом ведеться книга обліку спадкових справ та алфавітна книга спадкових справ. У книзі обліку спадкових справ реєструються: заяви про прийняття спадщини; заява про відкликання заяви про прийняття спадщини тощо. На підставі однієї із перерахованих заяв, зареєстрованої першою, заводиться спадкова справа на ім'я померлого. При заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи. У разі підтвердження цього факту нотаріус відмовляє у прийнятті заяви (іншого документа), рекомендуючи заявнику подати її за місцезнаходженням цієї справи, а в разі потреби - вимагає цю справу для подальшого провадження. Усі наступні заяви (додаткові, від інших спадкоємців і кредиторів) також реєструються в книзі обліку спадкових справ під самостійними номерами та в хронологічному порядку. На всіх заявах зазначаються час їх надходження та номер спадкової справи. У спадкову справу підшиваються документи, які були витребувані від спадкоємців, юридичних осіб, подані іншими, крім спадкоємців, фізичними особами, а також примірник договору на управління спадщиною, договору про зміну черговості одержання права на спадкування, примірник договору про зміну розміру частки у спадщині, свідоцтва виконавця заповіту, свідоцтва про право на спадщину тощо.

Відомості про спадкові справи підлягають обов'язковій реєстрації в Спадковому реєстрі в порядку, передбаченому Положенням про Спадковий реєстр.

У справі, яка переглядається, суди попередніх інстанцій, встановивши, що позивач не надала належних доказів, які б вказували на звернення її у шестимісячний строк після смерті її матері з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, а також не навела поважних причин щодо пропуску строку для прийняття спадщини, обґрунтовано дійшли висновку про відмову у задоволенні позову.

Доводи касаційної скарги висновків судів попередніх інстанцій не спростовують та зводяться до переоцінки доказів, що не відповідає вимогам ст. 335 ЦПК України, оскільки суд касаційної інстанції позбавлений можливості встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним.

Встановлено й це вбачається з матеріалів справи, що оскаржувані рішення судів ухвалені з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для їх зміни або скасування не встановлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 332 ЦПК України суд касаційної інстанції при попередньому розгляді справи відхиляє касаційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Керуючись ст. 332 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ

у х в а л и л а :

Касаційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 30 грудня 2015 року та ухвалу апеляційного суду Херсонської області від 18 лютого 2016 року залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді: Т.Л. Ізмайлова

О.В. Кадєтова