Справа № 752/9316/16-ц
Провадження №: 2-о/752/261/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.12.2016 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Веременко Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа Друга київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві,

встановив:

17.06.2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: Друга київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві.

В обґрунтування заявлених вимог заявником зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла його мати - ОСОБА_2 Після її смерті заявник звернувся з заявою про прийняття у спадок належного їй при житті майна, а саме 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 Однак, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку з розбіжністю прізвищ, а саме - у свідоцтві про смерть матері її прізвище зазначено ОСОБА_2, а у його свідоцтві про народження у графі «мати» вказано ОСОБА_2.

Просив встановити факт родинних відносин між ним та померлою ОСОБА_2, а саме те, що вона є його матір'ю. Встановлення зазначеного факту заявнику необхідно для отримання спадкового майна після смерті матері.

У судовому засіданні заявник підтримав заявлені вимоги, просив встановити факт родинних відносин між ним та його матір'ю - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, для прийняття спадкового майна померлої за законом, а саме 1/6 частини квартири АДРЕСА_2

Представники заінтересованих осіб - Другої київської державної нотаріальної контори, Головного територіального управління юстиції у м. Києвів судове засідання не з'явилися, про дату, час та місце судового розгляду справи заінтересованих осіб повідомлено належним чином.

Зважаючи на викладене, врахувавши думку заявника, суд ухвалив провести судовий розгляд справи за відсутності представників заінтересованих осіб - Другої київської державної нотаріальної контори та Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Заслухавши заявника, допитавши свідків ОСОБА_3, ОСОБА_4, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_2 (а.с. 10).

Спадкоємцями майна померлої ОСОБА_2 є син - ОСОБА_1, чоловік - ОСОБА_5 та дочка - ОСОБА_6, за заявою спадкоємця ОСОБА_1 Другою київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 742/2009 (а.с. 41, 42, 43).

За даними довідки № 821/02-31 виданої 18.03.2010 року Другою київською державною нотаріальною конторою ОСОБА_5 та ОСОБА_1, видати свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року і була зареєстрована на день смерті в АДРЕСА_1 неможливо у зв'язку з розбіжністю прізвищ: у свідоцтві про одруження ОСОБА_7 з ОСОБА_3 записано «після реєстрації одруження присвоєні прізвища «чоловіку ОСОБА_13 «дружині ОСОБА_2, а паспорт НОМЕР_1 виданий 24.12.2002 року Голосіївським РУ ГУ МВС України в м. Києві пред'явлений на ім'я ОСОБА_5; у свідоцтві про народження ОСОБА_1 - НОМЕР_2 , виданому 17.12.1974 року відділом ЗАГС Московського району м. Києва, вказано «мати ОСОБА_8», а свідоцтво про смерть пред'явлено на ім'я «ОСОБА_2» (а.с. 6).

ОСОБА_1 просить встановити факт родинних відносин, посилаючись на те, що він є сином померлої, однак у свідоцтві про смерть матері її прізвище зазначено ОСОБА_2, а у його свідоцтві про народження у графі «мати» вказано ОСОБА_2.

За правилами ст. 234 ЦПК України, в порядку цивільного судочинства розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За даними свідоцтва про народження заявника, викладеного російською мовою «ОСОБА_1» народився ІНФОРМАЦІЯ_3 року, батьками якого є - батько - «ОСОБА_14», мати - «ОСОБА_2» (а.с. 8).

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3, 15.07.1961 року було укладено шлюб між «ОСОБА_14» та «ОСОБА_2», зазначено також, що після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка ОСОБА_13 прізвище дружини ОСОБА_2 (а.с. 9).

За даними свідоцтва про смерть спадкодавця її прізвище та ім.»я зазначено «ОСОБА_2».

Відповідно до змісту свідоцтва про право власності на житло виданого 21.08.1998 року Державною адміністрацією АДРЕСА_2, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 дійсно належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_6, ОСОБА_1, ОСОБА_9, ОСОБА_10 в рівних долях (а.с. 5).

Як видно зі змісту заяви про видачу паспорта, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, 20.12.2002 року звернулася до Голосіївського РВ ГУ ДМС України в м. Києві для отримання паспорту нового зразка. У цій же заяві зазначено, що її чоловіком є ОСОБА_5, 1936 року народження, шлюб з яким укладено 15.07.1961 року в Палаці одружень м. Києва. Батьками є ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (а.с. 38).

За даними довідки серії НОМЕР_4 виданої Спеціалізованою кардіологічною медико-соціальною експертною комісією № 1, ОСОБА_8 отримала першу групу інвалідності загального захворювання безстроково (а.с. 38).

Крім того, допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_3, який є дядьком заявнику та ОСОБА_4, яка навчалася в одній групі з заявником, підтвердили, що ОСОБА_2 була рідною матір'ю ОСОБА_1 Також свідки пояснили, що записана у свідоцтві про народження ОСОБА_1, матір'ю «ОСОБА_2» та у свідоцтві про укладення шлюбу ОСОБА_2 і «ОСОБА_2» за даними свідоцтва про смерть, паспорту є однією і тією ж особою.

Відповідно до змісту роз»яснень, що містяться у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду з вимогою про встановлення фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Як видно зі змісту засвідчених нотаріально заяв, спадкоємці майна померлої ОСОБА_2, чоловік - ОСОБА_5 та дочка - ОСОБА_6 відмовилися відмовилися від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1 (а.с. 42, 43).

На думку суду, заявником доведено в судовому засіданні наявність факту родинних відносин між ним та ОСОБА_2, а також те, що остання була його матір'ю.

На підставі викладеного, керуючись ст.. ст. 234, 235, 256, 10, 11, 60, 208, 213 ЦПК України, суд-

вирішив:

заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа Друга київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року була матір'ю ОСОБА_1.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разу подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається Апеляційному суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Плахотнюк К.Г.