Провадження № 2/761/1804/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2016 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.,

при секретарі Сівоха І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

14.09.2016 року позивач звернулась до суду із клопотанням про зміну позовних вимог, в якій просила суд: визнати недійсними та скасувати договори купівлі-продажу квартири за адресою АДРЕСА_1, а саме: від 13.08.1999 року; від 25.07.2014 року та від 02.12.2014 року. Також витребувати з чужого незаконного володіння квартиру за адресою: АДРЕСА_1 від ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1; при виявленні претензій до обсягу та якості виконаних будівельних робіт, недоліків, яки перешкоджають використанню квартири за цільовим призначенням у вказаній вище квартирі зобов'язати ОСОБА_3 усунути всі недоліки квартири та виконати в повному обсязі; зобов'язати ОСОБА_3 сплатити заборгованість квартири.

Відповідно до п. 18 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10 у разі якщо позивач на підставі частини другої статті 31 ЦПК збільшив розмір позовних вимог, заявив нові вимоги або до початку розгляду справи по суті змінив предмет або підставу позову, у зв'язку з чим збільшилась ціна позову, він відповідно до абзацу другого частини другої статті 6 Закону N 3674-VI, частини третьої статті 80 ЦПК повинен сплатити до звернення до суду з відповідною заявою несплачену суму судового збору, розмір якого має відповідати ставкам, встановленим пунктом 1 частини другої статті 4 Закону N 3674-VI. Якщо до цієї заяви не додано доказів такої доплати, заява залишається без руху на підставі статті 121 ЦПК.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції яка діяла станом на подання позову) ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: За подання до суду: 1) позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати; 2) позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Так, в клопотанні про зміну позовних вимог позивачем заявлено 4 вимоги немайнового характеру, а саме: про визнання недійсними та скасування договорів купівлі-продажу квартири за адресою АДРЕСА_1, а саме: від 13.08.1999 року; від 25.07.2014 року та від 02.12.2014 року та зобов'язання ОСОБА_3 при виявленні претензій до обсягу та якості виконаних будівельних робіт, недоліків, яки перешкоджають використанню квартири за цільовим призначенням у вказаній вище квартирі усунути всі недоліки квартири та виконати в повному обсязі.

Окрім того, позивачем також заявлено 2 вимоги майнового характеру, а саме: про витребування з чужого незаконного володіння квартиру за адресою: АДРЕСА_1 від ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та зобов'язання ОСОБА_3 сплатити заборгованість квартири.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Також згідно із п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

На підставі вищевказаного позивачу слід надати до суду документ, який би підтверджував сплату судового збору у встановленому чинним законодавством розмірі, а саме, виходячи із кількості позовних вимог немайнового характеру в сумі 1461,60 грн. (487,20 * 4 = 1948,80 грн. - 487,20 грн., які сплачені під час подання позову = 1461,60 грн.).

Окрім того, позивачу слід оплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру в розмірі 6090,00 грн., виходячи із вартості спірного майна.

До клопотання про зміну позовних вимог доказів доплати судового збору в сумі 7551,60 грн. (1461,60 грн.+6090,00 грн.) не надано.

Окрім того, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Разом із тим, позивачем не конкретизовано позовну вимогу в частині сплати заборгованості за квартиру, а саме не зазначено який розмір заборгованості бажає стягнути позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, клопотання позивача про зміну позовних вимог підлягає залишенню без руху із наданням п'ятиденного строку для усунення виявлених недоліків з моменту оголошення даної ухвали.

Так, позивачу слід надати уточнену заяву про зміну (збільшення) позовних вимог, в якій необхідно конкретизувати позовні вимоги, а також надати квитанцію про сплату судового збору в сумі 7551,60 грн.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119-121, 209, 207, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про зміну позовних вимог - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків, клопотання буде вважатися неподаним і повернуто.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ М.А. РИБАК