Справа № 754/5484/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

21 липня 2016 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Петріщевої І.В., при секретарі судового засідання Нескородяній О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Житлово-будівельний кооператив "Арсеналець-4", Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, про визнання права власності на 1/2 частину квартири в порядку спадкування за заповітом, за зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, треті особи: Житлово-будівельний кооператив "Арсеналець-4", Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з зазначеною позовною заявою, в якій просить визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, у порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

ОСОБА_2 звернулась до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1, в якій просить визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, як частку у спільному майні подружжя.

У судовому засіданні представник ОСОБА_2 звернувся з заявою про витребування доказів, в якій просить витребувати від П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи №297/2011 року після ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

У судовому засіданні позивач підтримав заяву.

У судове засідання представники третіх осіб не з'явились, звернувшись з заявою про розгляд справи за їх відсутністю.

Представник позивача за зустрічним позовом просить суд витребувати зазначені докази, а саме копію спадкової справи, зазначивши, що вважає необхідним долучити до матеріалів справи спадкову справу, яка знаходиться в П'ятнадцятій київській державній нотаріальній конторі після смерті ОСОБА_3,на підтвердження того, що після його смерті сторони є спадкоємцями та мають право на майно померлого спадкодавця.

Згідно ст. 137 ЦПК України,у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. У заяві про витребування доказів має бути зазначено, який доказ вимагається, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ.

Оскільки представник навів підстави щодо складнощів отримання доказів, необхідності витребування вказаних доказів та неможливості їх одержати самостійно, вказавши на обставини, які може підтвердити цей доказ, який має суттєве значення у цій справі, суд вважає, що заява є обґрунтованою, тому підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 137,210,293 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_2 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи №297/2011 року після ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Витребувані докази направити на адресу Деснянського районного суду міста Києва: м. Київ, пр. Маяковського, 5-В, протягом п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У випадку неможливості подати докази, які вимагає суд, взагалі або у встановлений судом строк необхідно повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

У разі неподання витребуваних доказів без поважних причин посадова особа може бути притягнута до відповідальності за умисне невиконання судового рішення.

Відповідно до ст. 382 КК України умисне невиконання службовою особою вироку, рішення, ухвали, постанови суду карається штрафом від п'ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня винесення ухвали.

Суддя Петріщева І.В.