Провадження №2/642/1526/16
в справі №642/4448/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2016 року Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Гримайло А.М. розглянувши в порядку досудової підготовки матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Треті особи: Служба будівельно-монтажних робіт і цивільних споруд регіональної філії «Південної залізниці», Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», Харківська міська рада, Головне територіальне управління юстиції у Харківській1 області про визнання права власності на квартиру, відновлення порушеного права власності на квартиру, визнання незаконними і недійсними правовстановлюючих документів на квартиру в частині субєктів права власності і виду права власності, суд -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності на квартиру, відновлення порушеного права власності на квартиру, визнання незаконними і недійсними правовстановлюючих документів на квартиру в частині субєктів права власності і виду права власності.

З позовної заяви вбачається, що така не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, зокрема: зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, у своїй позовній заяві позивач просить відновити його право власності на квартиру АДРЕСА_1 (раніше вулиця Довгалівська) в місті Харкові, яке існувало до порушення.

Але з позовної заяви не зрозуміло, які порушення права позивача відбулися. Позивач посилається, що йому стало відомо, що в період з 2000 року до середини серпня 2013 року в різні суди міста Харкова були подані позовні заяви відповідачам і по справі були винесені приховані судові рішення, було виготовлено та видано нове свідоцтво про право власності на спірну квартиру виготовлено новий технічний паспорт, заведено другу інвентаризаційну справу та приховано від позивача було виготовлено нові правовстановлюючі документи.

Але жодного доказу вказаним фактам позивачем не надано. Навпроти до позовної заяви долучений Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 11.01.2016 року де власником вказаної квартири є позивач ОСОБА_1, також відповідь КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», що згідно матеріалів інвентаризаційної справи право власності на квартиру № 46 по вул. Довгалівській, (Беркоса) 28-а у м. Харкові зареєстровано за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 27.03.2000 року Харківською дистанцією цивільних споруд Південної залізниці, р № 3249.

Таким чином, взагалі не зрозуміло які права позивача порушені.

Крім того, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 З.У. «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до положення пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 З.У. «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до положення пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 З.У. «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

В тексті позовної заяви, доданим до заяви клопотанням, позивач просить звільнити від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище пов'язане з тим, що він не працює, зареєстрований як фізична особа-підприємець з видом діяльності в сфері права, але весь свій час витрачає на ведення особистих справ, та не має доходів, не перебуває на обліку в Харківському міському центрі зайнятості як безробітний, у звязку з матеріальним станом, йому призначено субсидію на оплату комунальних послуг.

Згідно ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналогічні вимоги зазначені й у ст. 8 Закону України «Про судовий збір»,а саме: враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення від сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

Згідно роз'яснень, що містяться в пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності продуктів харчування, медичних ліків, житла, одягу тощо).

Окрім того, незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім'ї, довідки про склад сім'ї, відсутність чи наявність виплат соціальної допомоги, тощо.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом у зазначених вище нормах дій є врахування ним майнового стану сторони.

Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 10, 60 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Враховуючи викладене вище, підстави для задоволення заяви про звільнення від сплати судового збору відсутні, оскільки з поданих позивачем документів не вбачається доказів її обґрунтування.

Доводи позивача, що він не працює оскільки весь свій час витрачає на ведення особистих справ, суд важчає недостатніми для звільнення його від сплати судового збору.

Також не встановлено, що станом на день звернення до суду позивач перебував у скрутному матеріальному становищі, що дає йому підстави скористатися правом на звільнення від сплати судового збору.

За таких обставин, з урахуванням викладеного вище, в силу ст. 82 ЦПК України, підстави для задоволення заяви відсутні.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Треті особи: Служба будівельно-монтажних робіт і цивільних споруд регіональної філії «Південної залізниці», Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», Харківська міська рада, Головне територіальне управління юстиції у Харківській1 області про визнання права власності на квартиру, відновлення порушеного права власності на квартиру, визнання незаконними і недійсними правовстановлюючих документів на квартиру в частині субєктів права власності і виду права власності - залишити без руху.

Запропонувати позивачу, протягом п'яти днів з дня отримання ухвали, усунути вказані недоліки позову.

У разі невиконання позивачем у призначений строк вимог закону, зазначених в ухвалі, позовна заява вважатиметься неподаною й буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.М. Гримайло