Справа № 645/2043/16-ц
Провадження № 2/645/1542/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2016 року м. Харків

Фрунзенський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - судді Іващенко С.О.,

за участю секретаря судового засідання - Новицької Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Комунальне підприємство "Жилкомсервіс" про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача майнову шкоду у розмірі 7942,00 грн. та моральну шкоду у розмірі 7000,00 грн.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що в квітні 2015 року її квартиру було затоплено з вини відповідачки, яка проживає поверхом вище. Причиною стало протікання паєчної муфти стояка гарячого водопостачання, на підтвердження чого позивачкою надані акти комісії КП «Жилкомсервіс» Фрунзенського району, ділянка НОМЕР_1. Вказує, що внаслідок затоплення були пошкоджені стіни і стеля санвузлу і коридору, потребує заміни електропроводка біля санвузлу, пошкоджено двері та дверна коробка санвузлу, у зв'язку з чим вони потребують ремонту, вартість якого за дефектним актом та договірною ціною складає 7942,00 грн. Крім цього вважає, що неправомірними діями відповідачки їй завдано моральну шкоду, яку вона оцінює у 7000,00 грн.

У судовому засіданні позивач та її представник ОСОБА_3, який діє на підставі договору про надання правової допомоги, повністю підтримали позовні вимоги із викладених у позові підстав та поданих суду доказів, та просили їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_4, яка діє на підставі довіреності, щодо задоволення позовних вимог заперечували, вказуючи про те, що, позивач не довела належними та допустимими в розумінні ЦПК України доказами вину відповідача у залитті квартири позивача, та зазначила, що відповідач вже тривалий час не користується послугами гарячого водопостачання; згідно положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги» обов'язок по контролю за технічним станом інженерного обладнання, по утриманню в належному технічному стані і здійсненні технічного обслуговування та ремонту внутрішньо будинкових мереж покладена на виконавця. Вказує, що в її діях відсутні ознаки складу цивільного правопорушення, що може тягти за собою настання цивільно-правової відповідальності; допускає, що протікання могло виникнути з вини позивача внаслідок розбиття стіни і стелі.

Представник третьої особи КП «Жилкомсервіс» Терьохін В.М., який діє на підставі довіреності в судовому засіданні позов підтримав, та пояснив, що залиття квартири позивача сталось з вини відповідача, яка самочинно в приміщенні санвузлу квартири зробила переобладнання стояка труби гарячого водопостачання.

Заслухавши пояснення сторін та їх представників, покази свідків, вивчивши письмові докази, суд приходить до наступних висновків.

Так, судом встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 31.01.2006р. та витягом про реєстрацію прав власності на нерухоме майно від 04.03.2006р., реєстраційний номер 14043995 року.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, квартира АДРЕСА_2 на праві приватної власності належить відповідачці ОСОБА_2 на підставі договору дарування р. № 519 від 08.02.2006р.

На підтвердження факту залиття квартири АДРЕСА_1 позивачем надано суду акти комісії КП «Жилкомсервіс» Фрунзенського району, дільниця №54 від 17.07.2015р. №255, 20.07.2015р. №256, 23.07.2015р. №266 в складі майстрів та інженера дільниці №54 КП «Жилкомсервіс» та майстра дільниці №1 КП «ХТМ»:

Актом № 255 від 17.07.2015р. встановлено, що в ході обстеження АДРЕСА_1 виявлені сліди течі на стелі та стіні біля санвузлу.

Актом № 256 від 20.07.2015р. встановлено, що в ході обстеження АДРЕСА_1 санвузлу з раніше вибитої ділянки стіни, де проходять стояки гарячого водопостачання, спостерігається крапельна теча гарячої води, хоча стояк гарячого водопостачання був перекритий 17.07.2015р.. При обстеженні НОМЕР_2 цього ж будинку, яка розташована над НОМЕР_3, встановлено, що на підлозі у ванній кімнаті зі стиків плитки спостерігалось застоювання води (після включення стояку гарячого водопостачання для виявлення місця течі трубопроводу).

Актом № 266 від 23.07.2015р. встановлено, що в ході обстеження АДРЕСА_3 протікання виникало з-під баєчної муфти. Працівниками КП «ХТМ виконані роботи по усуненню течії, шляхом заміни частки трубопроводу.

Суд критично ставиться до зазначених актів та вважає його недопустимим доказом, оскільки він складений з порушенням вимог до складання акту визначених «Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій» затверджених Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства, від 17.05.2005, № 76.

Так, відповідно до згаданих Правил у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обовязковою. Акт підписується усіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, імя, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). В порушення даної вимоги акт складався у відсутність відповідача, підписи власників квартир НОМЕР_4 та НОМЕР_5 в акті відсутні, щодо відмови цих осіб від підпису в акті відсутнє будь-яке зазначення.

Крім того, Правилами встановлено, що в акті повинно бути відображено:

- дата складання акту (число, місяць, рік); - прізвища, ініціали та посади членів комісії;

- прізвища, імя, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності,;

- прізвище, імя, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності;

- характер залиття та його причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. № ___ у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів,гнучких підводок та ін.;

- завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість);

- висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Вказані вимоги до складання акту дотримані не були, дана інформація не знайшла свого відображення в актах від від 17.07.2015р. №255, 20.07.2015р. №256, 23.07.2015р. №266 в повному виді. Окрім того, акти були складені в липні 2015 року, хоча за твердженням позивачки затоплення відбулось в квітні 2015 року.

Тому висновки, зроблені комісією про визначення винної у залитті особи та причини залиття квартири позивача, суд не приймає до уваги.

В судовому засіданні допитаний свідок ОСОБА_6 - чоловік позивача, який пояснив, що весною 2015 року вони з дружиною відчули запах вологості в своїй квартирі АДРЕСА_1 Зі слів відповідача, власниці квартири, розташованої над їх квартирою, що в ході ремонту, був перенесений стояк гарячої води. Зі слів працівників КП «ХТМ», труби в квартирі відповідача були переобладнані якісно. Проте свідок вважає, що залиття квартири позивача сталось в результаті неправомірного перенесення труби гарячого водопостачання в квартирі відповідача.

Проте, даний свідок може підтвердити лише факт залиття квартири позивача, якас є його дружиною, однак його показання не є допустимими доказами на підтвердження причин залиття квартири саме з вини відповідача.

На підтвердження завданої матеріальної шкоди в розмірі 7942,00 грн. позивач посилається на вартість ремонтних робіт в її квартирі на підставі договору підряду з МП «К/Т Грамс» від 12.01.2016р.

Що стосується наданого доказу у вигляді смети проведених ремонтних робіт на підтвердження вартості матеріальної шкоди, спричиненої позивачу, то останній не може бути визнаний таким, як належний доказ, оскільки не містить первісних даних про площі залиття, перелік їх, наявність матеріалів, які підлягають заміні або приведенню в нормальний стан.

Окрім того, дані висновки не можуть заміняти собою висновків експерта про вартість матеріальної шкоди, отриманий у відповідності до ст. 143 ЦПК України, який може бути визнаний єдиним доказом про таке та вартість матеріальної шкоди що також не може бути підтверджено іншими засобами доказування.

Натомість представником відповідача надано акт КП «Харківські теплові мережі» від 18 травня 2015 року, з якого вбачається, що в квартирі відповідача гарячої води немає, вентиль гарячої води опломбований.

Крім того, на пропозицію суду призначити у справі експертизу для встановлення дійсних причин залиття квартири, позивачі відмовилися, вважаючи що в матеріалах справи достатньо доказів, які підтверджують вину відповідачів у залитті квартири.

Згідно з ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. 57-60 ЦПК України.

Відповідно до ст.59 ЦПК України суд не бере до уваги докази, які одержані із порушенням порядку, встановленого законом.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

З наведеного вбачається, що обов'язок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

Відповідно до науки цивільного права акт завдання шкоди прийнято поділяти на такі складові елементи: а) протиправна поведінка особи; б) настання шкоди; в) причинний зв'язок між двома попередніми елементами; г) вина завдавача шкоди.

Аналізуючи подані позивачем та відповідачем докази, досліджені судом, на підтвердження своїх вимог та заперечень в частині вини відповідача у залитті квартири позивача та розміру завданої шкоди, суд приходить до переконання про те, що не доведено протиправну поведінку відповідача, яка призвела до залиття квартири позивача та заподіяння внаслідок залиття шкоди, відсутній причинний зв'язок між діями відповідача та шкодою, не доведено вину відповідача у заподіянні шкоди.

Крім того, за приписами ч. 1 ст. 1167 ЦК моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Оскільки позовна вимога щодо стягнення з відповідача моральної шкоди є похідною, суд вважає що вона також не підлягає задоволенню, оскільки не доведено протиправну поведінку відповідача, настання моральної шкоди, причинний зв'язок між попередніми двома елементами та вину відповідача заподіянні такої шкоди.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 1166, 1167 ЦК України, ст.ст.3, 10, 11, 57-60, 88, 212-215, 218, 221, 223 ЦПК Ураїни, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Комунальне підприємство "Жилкомсервіс" про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири - відмовити.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення , якщо його не скасовано , набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: