Справа № 204/4910/16-ц
Провадження № 2/204/2008/16 р.
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬК
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 липня 2016 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Самсонова В.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Третя дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И Л А:

27 липня 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Третя дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування.

Позовна заява передана судді Самсоновій В.В. 28 липня 2016 року цивільною канцелярією суду.

Дана заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме:

Так, згідно з положеннями ч. ч. 1-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви: майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

З 01 січня 2016 року мінімальний розмір заробітної плати в Україні складає 1378 грн. 00 коп.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 р. (з наступними змінами і доповненнями), розяснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Проте, позивачкою невизначена ціна позову (вартість майна) на момент звернення до суду та взагалі несплачений судовий збір за звернення до суду з даною позовною заявою.

Тому, позивачка має вказати ціну позову та надати відповідні підтвердження, з чого встановлена ціна позову, тобто вартість нерухомого майна, станом на дату звернення до суду з даним позовом, і сплатити судовий збір за ці вимоги на розрахунковий рахунок 0008, МФО 805012, ОКПО 37989253 банк ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області м. Дніпропетровська в УДКСУ Красногвардійського району.

А в іншому разі суд буде вимушений визначити ціну позову на підставі наявних в матеріалах позовної заяви документів в порядку ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», згідно з положеннями якої, у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

При цьому, звертаю увагу, що згідно з положеннями ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Таким документом є оригінал квитанції, платіжного доручення, тощо.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Проте, позивачкою не конкретизовані позовні вимоги. Так, вона звернулася до суду з позовною заявою про визнання права власності у порядку спадкування, але в прохальній частині свого позову не зазначила: в якому порядку (за законом чи за заповітом).

Тому, позивачка має конкретизувати свої позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З урахуванням вищевказаного, вважаю необхідним залишити дану позовну заяву без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 121, 209 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Третя дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків не більше п'яти днів з дня отримання нею даної ухвали, але не більше ніж до 11 серпня 2016 року.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься не поданою і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Самсонова