Справа № 635/5704/16-ц
Провадження № 2/635/2694/2016
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 липня 2016 року смт Покотилівка

Суддя Харківського районного суду Харківської області Шинкарчук Я.А., розглянувши матеріали позовної заяви Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист», в особі голови ХОГО-НОП ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 та її неповнолітньої дочки ОСОБА_3 до Покотилівського відділення поштового звязку про визнання дій та бездіяльності неправомірними та зобовязання вчинити певні дії, -

установив:

21 липня 2016 року до Харківського районного суду Харківської області головою Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист» ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 та її неповнолітньої дочки ОСОБА_3 було подано позовну заяву до Покотилівського відділення поштового звязку, в якому позивач просить суд визнати неправомірними дії та бездіяльність відповідача по невидачі рекомендованих листів 31.05.2016, визнати, що 31.05.2016 відповідач порушив ст. 13 Закону України «Про поштовий звязок» та обовязок надання послуг поштового звязку, визнати, що 31.05.2016 відповідач порушив ст. 19 Закону України «Про поштовий звязок» та право ОСОБА_1 і ОСОБА_2 отримувати рекомендовані листи, зобовязати відповідача видати рекомендовані листи, які він не видав 31.05.2016. В тексті позовної заяви позивач також виклав прохання звільнити його від сплати судового збору на підставі п.7 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», де зазначено, що громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб звільняються від сплати судового збору.

Вирішуючи питання про можливість звільнення відповідача від сплати судового збору суд виходить із наступного.

У відповідності до розяснень, які містяться в п. 2.3 та 2.4 рішення Конституційного Суду України від 27.11.2013 року № 12-рп/2013 у справі № 1-17/2013 зазначено, що Законом України «Про судовий збір» визначено правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору. Згідно зі статтею І Закону судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим законом, і включається до складу судових витрат. За статтею 2 Закону платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим законом. Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації ОСОБА_4 Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя, від 14 травня 1981 року № II (81) 7: «В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати (підпункт 12 пункту О). Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України. У частині другій статті 3 Закону визначено перелік обєктів - заяв до суду, за подання яких судовий збір не справляється, а в статті 5 цього закону - вичерпний перелік субєктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг та за видачу судами документів, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб. Захист у судах прав та інтересів інших осіб є однією з гарантій реалізації конституційного права кожного на судовий захист і полягає у зверненні до суду державних органів, органів місцевого самоврядування, фізичних та юридичних осіб, яким законом надано право звертатися із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб (ст. 45 ЦПК України, стаття 60 КАС України, абзац третій частини першої статті 2, частина друга статті 23 ГПК України).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 45 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб, або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому Уповноважений Верховної ОСОБА_4 України з прав людини, органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, які підтверджують наявність поважних причин, що унеможливлюють самостійне звернення цих осіб до суду для захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Із матеріалів поданої позовної заяви вбачається, що позивач в особі ОСОБА_1 подає позов в інтересах самого ОСОБА_1 та на підставі довіреності, яка додана до позовної заяви, представляє інтереси ОСОБА_2 та її неповнолітньої дочки ОСОБА_3 Довіреність видана Харківською обласною громадською організацією «Наука, освіта та правозахист», одним із засновників якої є ОСОБА_1

Громадська організація, не входить до переліку органів та осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Довіритель ОСОБА_1 також не відноситься до категорії позивачів (осіб), які звільнені від сплати судового збору.

Відтак, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд прийшов до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так, позивачем заявлені чотири окремі вимоги немайнового характеру. Позивач в даній позовній заяві представляє інтереси не юридичної особи, а фізичної. Тому, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу позову немайнового характеру ставка судового збору визначається як для фізичної особи в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Станом на 01 січня 2016 року мінімальна заробітна плата складає 1378,00 гривні, а отже ставка судового збору за подання позову немайнового характеру в даному випадку складає 551 гривня 20 коп.

При цьому, відповідно до положень абзацу другого ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. В даному випадку в позові обєднано чотири окремі вимоги немайнового характеру, а саме: про визнання дій та бездіяльності неправомірними, визнання факту порушення норм ст. 13 Закону України «Про поштовий звязок», визнання факту порушення норм ст. 19 Закону України «Про поштовий звязок» та зобовязання вчинити певні дії. Тому судовий збір за вказані позовні вимоги підлягає сплаті окремо за кожну вимогу немайнового характеру і становить загальну суму 2204 гривні 80 коп.

Позивачем судовий збір за подання позову не сплачений.

Враховуючи вищевикладене, підстав для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі положень п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» у суду немає.

Враховуючи наведене, сума судового збору за подання позову повинна бути сплачена позивачем на розрахунковий рахунок Управління Державної казначейської служби України у Харківському районі Харківської області (код за , банк отримувача ГУДКУ у Харківській області, МФО 851011, рахунок отримувача 0429, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір) становить 2204 гривні 80 коп.

Також, позовна заява не відповідає вимогам ч. 8 ст. 119 ЦПК України, де визначено, що якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

Із наданих суду матеріалів вбачається, що позов, поданий ОСОБА_1 також і в інтересах ОСОБА_2 на підстав довіреності, яка видана Харківською обласною громадської організацією «Наука, освіта та правозахист».

Частиною 1 ст. 42 ЦПК України визначено документи, що посвідчують повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, а саме: 1) довіреністю фізичної особи; 2) довіреністю юридичної особи або документами, що посвідчують службове становите і повноваження її керівника. Між тим, вказана довіреність не відповідає вимогам цієї статті, оскільки згідно, наданих суду документів Харківська обласна громадська організація «Наука, освіта та правозахист» не є юридичною особою.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Однак, позивачем до позовної заяви було надано лише копія позовної заяви без додатків до неї.

Враховуючи такі обставини, на підставі ст. 121 ЦПК України позовна заява Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист» в особі голови ХОГО-НОП ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 та її неповнолітньої дочки ОСОБА_3 до Покотилівського відділення поштового звязку підлягає залишенню без руху із наданням строку для виправлення недоліків позову та сплати судового збору.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист», в особі голови ХОГО-НОП ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 та її неповнолітньої дочки ОСОБА_3 до Покотилівського відділення поштового звязку про визнання дій та бездіяльності неправомірними та зобовязання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачу, що якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається заявникові.

Ухвала може бути оскаржена лише до розміру судових витрат в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -