Справа №463/3180/16-ц
Провадження №2/463/1593/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 липня 2016 року суддя Личаківського районного суду м. Львова Шеремета Г.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третіх осіб: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права спільної сумісної власності та встановлення права спільної часткової власності, -

встановив:

Позивач звернулася до суду з позовом майнового характеру, просила визнати добудову та надбудову до квартири №1 в житловому будинку №3 по вул.Кобзарській у м.Львові загальною площею 124,8 кв.м. та житловою площею 84,2 кв.м., спільною сумісною власністю: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5; визнати права спільної часткової власності на добудову і надбудову до квартири №1 в житловому будинку №3 по вул.Кобзарській у м.Львові з розрахунку: ОСОБА_1 2/6 частки від загальної площі прибудови і надбудови; ОСОБА_2 1/6 частки від загальної площі прибудови і надбудови; ОСОБА_3 - 1/6 частки від загальної площі прибудови і надбудови; ОСОБА_4 - 1/6 частки від загальної площі прибудови і надбудови; ОСОБА_5 - 1/6 частки від загальної площі прибудови і надбудови.

Оглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, з урахуванням змін внесених Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору від 22.05.2015 року, який набрав чинності з 01.09.2015 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру (фізичною особою) ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890,00 грн.).

Відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна.

Частиною ч.2 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду у розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги майнового характеру, судовий збір сплачено в розмірі, встановленому законодавством. Однак на підтвердження факту сплати такого позивачем ОСОБА_1 представлено копію, а не оригінал квитанції №0.0.579352335.1 від 07.07.2016 року про сплату судового збору в розмірі 6202,00 грн.

У звязку з чим позивачеві слід представити оригінал документу про сплату судового збору.

Крім того, як вбачається з матеріалів позовної заяви така від імені позивача подана її представником за довіреністю ОСОБА_3, яка одночасно є одним із відповідачів по справі. Відтак останній необхідно визначитись зі своїм процесуальним статусом, оскільки одночасне поєднання процесуального статусу представника позивача та відповідача по справі не передбачено чинним ЦПК України, та свідчить про наявність конфлікту інтересів.

Тому, зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки така подана з порушенням вимог ст. 119, 120 ЦПК України.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третіх осіб: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права спільної сумісної власності та встановлення права спільної часткової власності залишити без руху, надавши позивачу строк у пять днів з дня отримання ухвали, для усунення недоліків, які зазначені в мотивувальній частині ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Шеремета Г. І.