АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/8813/16 Справа № 178/1517/16-ц Головуючий у 1 й інстанції - Цаберябий Б. М. Доповідач - Каратаєва Л.О.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2016 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючого - Каратаєвої Л.О.

суддів: - Ткаченко І.Ю., Пищиди М.М.,

за участю секретаря - Григор'євій В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 31 жовтня 2016 року по справі за позовом ОСОБА_4 до Дніпропетровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и л а:

Ухвалою Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 31 жовтня 2016 року позовну заяву ОСОБА_4 до Дніпропетровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини повернуто позивачці (а.с. 7).

В апеляційній скарзі ОСОБА_4, посилаючись на незаконність ухвали, ставить питання про її скасування та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с.9).

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково, а ухвалу - скасувати наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що в жовтні 2016 року ОСОБА_4 звернулася з позовом, в якому просила суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її брата ОСОБА_5

Ухвалою суду від 31 жовтня 2016 року позовну заяву повернуто ОСОБА_4 (а.с.7).

При цьому суд вказав, що на дані правовідносини не розповсюджується ст.114 ЦПК України, яка передбачає виключну підсудність, оскільки спір виник не з приводу нерухомого майна, а з приводу визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Тому, відповідно до вимог ч.2 ст.109 ЦПК України, вказана справа не підсудна Криничанському районному суду Дніпропетровської області, так як позов пред'явлено до Дніпропетровської міської ради.

Судова колегія не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції з урахуванням наступного.

Згідно ст.. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Частиною 3 ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30 травня 2008 р. звернуто увагу на те, що суди відкривають провадження в справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст. 1271 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ним спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до п.41 і 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" № 3 від 01 березня 2013 р. перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ч.1. ст. 114 ЦПК України). Наприклад, це позови про право власності, а також про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини".

Суд першої інстанції в порушенні вищевказаних вимог та вимог ЦПК України повернув позовну заяву ОСОБА_4 та не врахував вищевказані роз'яснення

Згідно п.3 ст.312 ЦПК України розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

З урахуванням наведеного судова колегія вважає, що ухвала суду про повернення позовної заяви ОСОБА_4 підлягає скасуванню з направленням заяви до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст.303, 307, 312, 315, 317, 319 ЦПК України, судова колегія, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 31 жовтня 2016 - скасувати і направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає, оскільки не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Судді: