АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_____________________________________________________
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

21 липня 2016 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва Рейнарт І.М., розглянувши клопотання ОСОБА_2 про зменшення розміру судового збору за подачу апеляційної скарги на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 лютого 2013 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором,

встановив:

заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 11 лютого 2013 року позов задоволено.

Ухвалою суду від 16 червня 2016 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення залишено без задоволення.

На вказане заочне рішення суду 29 червня 2016 року ОСОБА_2 направив до суду апеляційну скаргу, яку ухвалою судді Апеляційного суду м. Києва від 7 липня 2016 року залишено без руху з визначенням п'ятиденного строку з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги та оплати судового збору.

На виконання зазначеної ухвали ОСОБА_2 направив нову редакцію апеляційної скарги та клопотання про зменшення розміру судових витрат, посилаючись на скрутний майновий стан, на проживання разом з ним 21 особи, з яких 7 є неповнолітні, та перебування на його утриманні матері інваліда ІІ групи.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звертаючись з клопотанням про зменшення розміру судового збору, відповідач надав довідку ДПІ у Дарницькому районі, згідно якої, сума загального доходу ОСОБА_2, як суб'єкта підприємницької діяльності, з поданої ним декларації, складає нуль гривень, проте відповідач не надав доказів на підтвердження того, що він не може працювати за віком чи

- 2 -

станом здоров'я або перебуває на обліку у центрі зайнятості.

Також не є підставою для зменшення розміру судового збору довідка про кількість зареєстрованих разом з відповідачем осіб та довідка МСЕК про те, що ОСОБА_4 є інвалідом ІІ групи, оскільки відсутні докази на підтвердження того, що дані особи перебувають на утриманні ОСОБА_2

Таким чином, підстав для задоволення клопотання відповідача ОСОБА_2 про зменшення розміру судових витрат задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, вважаю необхідним продовжити відповідачу строк для оплати судового збору за подання даної апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 73, 121, 297 ЦПК України, суддя

ухвалив:

у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про зменшення розміру судового збору відмовити.

Продовжити ОСОБА_2 строк для оплати судового збору за подання апеляційної скарги до п'яти днів з дня отримання копії даної ухвали для оплати судового збору.

У разі невиконання ухвали, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута відповідачу.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя