Справа № 185/5809/16-ц
Провадження № 2/185/3236/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 липня 2016 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до державного виконавця Павлоградського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2, Комунального підприємства "Павлоградтеплоенерго" про звільнення майна з-під арешту, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до державного виконавця Павлоградського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2, Комунального підприємства "Павлоградтеплоенерго" про звільнення майна з-під арешту, в якій просить суд визнати постанову ВП № 48485431 від 11.05.2016 року про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, винесену державним виконавцем Павлоградського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2, незаконною; звільнити з-під арешту належне йому нерухоме майно за адресою: вул. Поштова, 3/3-4, м. Павлоград, Дніпропетровська область, шляхом скасування постанови ВП № 48485431 від 11.05.2016 року про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, винесену державним виконавцем Павлоградського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2.

Однак, зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням п. 6 ч. 2, ч. 4 ст. 119 ЦПК України: позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Статтею 60 ЗУ «Про виконавче провадження» визначений порядок зняття арешту з майна. Так, відповідно ч. 1 вказаної статті особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» від 07 лютого 2014 року врегульовані питання вирішення спорів, що виникають під час виконання судових рішень.

Так, абз. 4 п. 24 даної постанови визначено, що вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред'явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту. У такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна але володіють ним на законних підставах. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може бути залучений судом до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Однак, в порушення вимог Цивільно-процесуального законодавства України позивачем у позовній заяві в якості відповідача зазначений державний виконавець Павлоградського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до державного виконавця Павлоградського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2, Комунального підприємства "Павлоградтеплоенерго" про звільнення майна з-під арешту залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме: два дні з моменту отримання ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cуддя: В. М. Бондаренко