Справа № 399/458/16-ц
Провадження 2/399/222/16
8 липня 2016 року селище Онуфріївка
Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Лях М.М., за участі секретаря судового засідання Рясної В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Онуфріївка в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з відповідача на його користь аліменти на утримання дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, у розмірі 1/2 частки з усіх видів її заробітку (доходу), але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягувати від дня предявлення позову до суду і до досягнення дітьми повноліття, а також стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати понесені ним у звязку з розглядом справи.
Свій позов мотивує тим, що з 07.02.2009 року по 10.12.2015 року перебував у шлюбі з відповідачем ОСОБА_1 Даний шлюб було зареєстровано 07.02.2009 року Камбурліївською сільською радою Онуфріївського району Кіровоградської області, актовий запис № 04 та розірвано рішенням Онуфріївського районного суду Кіровоградської області 10 грудня 2015 року. Від даного шлюбу сторони мають дітей: сина ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, сина ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, та дочку ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, які проживають разом з позивачем та перебувають на його утриманні. Рішенням Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 14.03.2016 року місце проживання їх спільних дітей було визначено разом з ним. На день звернення з позовом до суду позивач працює охоронцем в ТОВ «Глобинський маслосирзавод» та отримує заробітну плату в розмірі 3500 гривень на місяць, однак вказаних коштів недостатньо для матеріального забезпечення та повноцінного розвитку їх дітей. Матеріальну допомогу відповідач на утримання дітей не надає, хоча зобов'язана це робити.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явився, надавши суду заяву, де позовні вимоги підтримав в повному обсязі, а справу просив розглянути без його участі. Не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, відповідно до ст. 74 ЦПК України, заяви про розгляд справи за її відсутності до суду не надійшло.
Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
У зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що сторони по справі перебували в шлюбі, який розірвано рішенням Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 10.12.2015 року /а.с. 13/.
Позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_1 являються батьками дітей: ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвами про народження дітей /а.с.6-8/.
Рішенням Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 14.03.2016 року місце проживання їх спільних дітей було визначено разом з позивачем /а.с. 10-12/.

В судовому засіданні встановлено, що відповідач по справі добровільної матеріальної допомоги на утримання дитини не надає.

Відповідно до ч. 2 ст. 51 Конституції України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Статтею 8 Закону України «Про охорону дитинства» визначено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного та соціального розвитку.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини.

Згідно зі ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.

Відповідно до ст.18 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року (ратифікованої Україною 27.02.1991 року), Держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль для того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Згідно зі ст. 180 Сімейного кодексу України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч.3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Частиною 1 ст. 183 СК України встановлено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

Згідно з вимогами ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Оскільки діти, що потребує матеріальної допомоги, проживає з батьком, відповідач зобов'язаний утримувати її до досягнення повноліття.

Вирішуючи питання про розмір аліментів, що підлягають стягненню, суд дійшов висновку, що відповідач має змогу утримувати власну дитину та сплачувати аліменти в розмірі 1/2 частини заробітку (доходу).

Згідно з ч. 2 ст. 182 Сімейного кодексу України, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів.

Згідно з ч.3 ст. 88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а тому з відповідача мають бути стягнуті 551 грн. 20 коп. судового збору на користь держави.

Крім цього, на підставі ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені останнім судові витрати в сумі 400 гривень.

Керуючись ст.ст. 10,11,60,79,88,212,213,214,215,294,296,367 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженки селища Павлиш Онуфріївського району Кіровоградської області, на користь ОСОБА_1, аліменти на утримання сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/2 частини усіх видів її заробітку (доходу) щомісяця, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину, починаючи з 6 червня 2016 року і до досягнення дітьми повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по справі в сумі 400 гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави 551 гривню 20 копійок судового збору.

Допустити негайне виконання рішення в межах платежу аліментів за один місяць.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження.

Позивачем може бути подана апеляційна скарга на рішення суду до апеляційного суду Кіровоградської області через Онуфріївський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя М.М. Лях