ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 липня 2016 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді: Буймової Л.П.,
за участю секретаря: Корченко О.Я.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
У червні 2016 року позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позивач зазначає, що 25 листопада 2006 року виконкомом Малоснітинської сільської ради Фастівського району Київської області за актовим записом № 12 зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Від подружнього життя спільних дітей не мають. Спільне життя з відповідачем не склалося через різні характери та погляди на життя, із-за чого часто виникали непорозуміння. Склалися неприязні відносини, подружні стосунки не підтримують з травня 2016 року, спільне господарство не ведуть. При таких обставинах позивач вважає, що збереження сімї з відповідачем та примирення є неможливим, подальше спільне життя з ним суперечить її інтересам, тому просить розірвати шлюб та залишити прізвище «Харчук».
Позивач в судове засідання не зявилася, надіслала до суду заяву в якій позов підтримала з підстав викладених у ньому, просила суд його задовольнити. Справу розглядати за її відсутності.
Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Так, судом встановлено, що 25 листопада 2006 року виконкомом Малоснітинської сільської ради Фастівського району Київської області за актовим записом № 12 зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Від подружнього життя спільних дітей не мають. Спільне життя з відповідачем не склалося через різні характери та погляди на життя, із-за чого часто виникали непорозуміння. Склалися неприязні відносини, подружні стосунки не підтримують з травня 2016 року, спільне господарство не ведуть. При таких обставинах позивач вважає, що збереження сімї з відповідачем та примирення є неможливим, подальше спільне життя з ним суперечить її інтересам.
Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як вбачається, сторони не підтримують шлюбних відносин, примирення не бажають, заперечують проти подальшого збереження шлюбу.
Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.
Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивач зазначила, що у разі розірвання шлюбу залишити прізвище «Харчук». Вказана вимога підлягає задоволенню.
Враховуючи зазначене, відповідно до статей 105, 110, 112, 113, 114 Сімейного кодексу України, керуючись статтями 10, 60, 88, 208-209, 212-215 ЦПК України, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 25 листопада 2006 року виконкомом Малоснітинської сільської ради Фастівського району Київської області за актовим записом № 12 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвати.
ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити прізвище «Харчук».
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області, протягом десяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час його проголошення, протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л.П. Буймова