АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

16 вересня 2016 року суддя Апеляційного суду м. Києва Рубан С.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 12 лютого 2016 року у справі за заявою ОСОБА_3, заінтересовані особи: Відділ реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, Управління Пенсійного фонду України в Дарницькому районі м. Києва про встановлення факту батьківства та внесення змін до актового запису про народження,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 12 лютого 2016 року задоволено заяву ОСОБА_3, заінтересовані особи: Відділ реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, Управління Пеенсійного фонду України в Дарницькому районі м. Києва про встановлення факту батьківства та внесення змін до актового запису про народження.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 посилається на те, що рішення суду стосується прав та обов'язків скаржника.

Відповідно до ч. 1 ст.292 сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.294 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Відповідно до ч.3 ст. 297 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення судом проголошено 12.02.2016 року, а з апеляційною скаргою представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся 26.08.2016 року, тобто за сплином визначеного законом строку на апеляційне оскарження.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення від 12.02.2016 року та відсутня заява про поновлення строку.

Таким чином, представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_2 необхідно подати до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, із зазначенням поважних підстав його пропуску з долученням документів на підтвердження, відповідно до вимог ч.2,3 ст.73 ЦПК України.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам ст.297 ЦПК України, а саме: не додано оригінал квитанції про сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, скаржник додає копію квитанції від 26 серпня 2016 року № ПН1289 про оплату судового збору у розмірі 268 грн. 40 коп. за реквізитами розрахункового рахунку Апеляційного суду міста Києва (а.с.25).

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути доказом сплати судового збору.

Тобто, скаржнику слід надати оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Згідно з ч. 2 ст. 297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 295 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 121 ЦПК України.

Положенням ст. 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 121,294,297 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 12 лютого 2016 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення виявлених у ній недоліків щодо надання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Надати строк для усунення виявлених в ній недоліків щодо сплати судового збору протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз'яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений судом термін недоліків в частині поновлення строку у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, в частині несплати судового збору апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Суддя Рубан С.М.