Справа №173/2492/15-ц
Провадження №2-п/173/9/2016
У Х В А Л А

іменем України

21 липня 2016 р. Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області

В складі: головуючої судді Петрюк Т.М.

При секретарі Рудовій Л.В.

Розглянувши у відкритому судовому засідання в місті Верхньодніпровську заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення ухваленого по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся заявник ОСОБА_1, з заявою про перегляд заочного рішення, ухваленого 25.05.2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, до ОСОБА_1, про розірвання шлюбу.

Посилаючись на те, що він не був присутній в судовому засіданні так як перебував на роботі.

Заочне рішення просить скасувати з тих підстав, він бажає зберегти сім'ю тому заперечує проти розірвання шлюбу.

В судовому засіданні заявник підтримав свої вимоги про скасування заочного рішення за підставами, викладеними в заяві про скасування заочного рішення.

Позивач проти скасування заочного рішення заперечувала, пояснивши, що вона бажає розірвати шлюб, так як примирення між нею та заявником не відбулось. Обставини , які були підставою для розірвання шлюбу продовжують існувати і на даний час.

Суд, з'ясувавши доводи, викладені в заяві про скасування заочного рішення та повідомлені заявником вважає, що вимоги про перегляд заочного рішення не підлягають задоволенню за наступними підставами

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином для скасування заочного рішення потрібно наявність двох підстав, неявка в судове засідання відповідача з поважних причин та наявність доказів, які мають істотне значення по справі.

Заявник посилається на те, що він не з'явився в судове засідання так як перебував на роботі. Проте за викликом суду роботодавець зобов'язаний відпустити особу для явки в судове засідання. Крім того, з пояснень заявника судом встановлено, що він офіційно не працює. Тому суд не може визнати неявку відповідача в судове засідання поважною.

Прохаючи скасувати заочне рішення відповідач посилається на те, що бажає зберегти сім'ю. Проте сторонам надавався строк для примирення тривалістю в чотири місяці. Після спливу якого позивач в судовому засіданні настоювала на розірванні суду, пояснивши, що примирення не відбулось.

В даному судовому засіданні позивач за справою ОСОБА_2С,. продовжує настоювати на розірванні шлюбу, пояснивши , що спроби на примирення між нею по заявником були, але результату вони не надали. На даний час продовжують існувати обставини, які спонукали її ставити питання про розірвання шлюбу.

За таких обставин суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення. так як сторонам надавався строк на примирення і протягом цього строку примирення між ними не відбулось. На даний час з моменту подання позовної заяви минуло більше шести місяців, але позивач за справою настоює на розірванні шлюбу. З чого суд робить висновок про те, розірвання взаємовідносин між сторонами має стійкий характер, а збереження шлюбу між сторонами буде суперечити інтересам подружжя.

Керуючись ст.231-232, 133, 137 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, ухваленого Верхньодніпровським районним судом Дніпропетровської області 27.05.2016 року по цивільній справі № 173/2492/15-ц ( провадження 2/173/186/2016) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Заочне рішення Верхньодніпровського районного суду від 27 травня 2016 року може бути оскаржене в загальному порядку: до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 10 днів з моменту його проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Верхньодніпровський районний суд. Особи, які брали участь у судовому засіданні, але не були присутні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання цього рішення.

Заочне рішення набирає чинності після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо така скарга подана не була. У випадку подання апеляційної скарги, рішення набирає чинності після розгляду справи судом апеляційної інстанції, якщо рішення не було скасоване або змінене.

Суддя Петрюк Т.М.