Справа № 758/8132/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М. О. ,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2015 року позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер його батько - ОСОБА_2, після смерті якого відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1.

Позивач вказав, що відповідно до норм діючого законодавства та у встановлені строки він звернувся до Четвертої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спірну квартиру, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на право власності на квартиру.

Посилаючись на те, що були порушені його права на спадкування, позивач просив визнати за ним право власності в порядку спадкування за заповітом на квартиру за адресою: АДРЕСА_2.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва, не виходячи до нарадчої кімнати, було замінено неналежного відповідача БТІ на Київську міську раду.

У судове засідання позивач не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує.

Представник Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду пояснення по справі, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників та на підставі поданих стороною доказів, прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства (а.с. 47-48).

Представник Головне управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено у судовому засіданні, квартира АДРЕСА_1, згідно свідоцтва про право власності на житло від 23.11.1993 року, була видана ОСОБА_2 та членам його сім»ї ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 22).

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року ( а.с. 14), а ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року ( а.с. 13).

17 грудня 1996 року ОСОБА_2 на випадок своєї смерті склав заповіт на ім'я ОСОБА_1 ( а.с. 11-12).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис № 2364 ( а.с. 10), після його смерті відкрилася спадщина на квартиру за адресою: АДРЕСА_2.

20 червня 2007 року позивач, у строки передбачені ЦК України, звернувся до Четвертої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 (а.с. 74).

Четвертою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_2 (а.с. 70-85).

30 серпня 2012 року нотаріальна контора надала позивачу відмову у видачі свідоцтва про право власності на квартиру, у зв'язку із тим, що у правовстановлюючому документі не вказано частки квартири, що належали кожному з померлих та правовстановлюючий документ видано вже після смерті ОСОБА_4 (а.с. 85).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Як вбачається з матеріалів справи позивач належить до спадкоємців за заповітом.

Як вбачається з копії спадкової справи позивач звернувся до Четвертої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2

Враховуючи неможливість видачі Свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру, питання про визнання права власності підлягає вирішенню у судовому порядку.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно роз'яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Зважаючи на те, що ОСОБА_1 в строки встановлені законом вчасно звернувся до нотаріуса для прийняття спадщини за заповітом після померлого ОСОБА_2, суд вважає, що позов про визнання за позивачем права власності на спірну квартиру у порядку спадкування після померлого ОСОБА_2 обґрунтований та підлягає задоволенню.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 392, 1216, 1218, 1222, 1223, 1233 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 56, 58, 60, 88, 174, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на спадкове майно за заповітом, що складається з квартири АДРЕСА_1, що становить 29,8 кв.м. житлової площі та 50,86 кв.м. загальної площі, після смерті батька ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання через Подільський районний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М. О. Шаховніна