АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А[1]

29 липня 2016 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва ОСОБА_1, перевіривши матеріали заяви ОСОБА_2, в інтересах якого діє ОСОБА_3, про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до Апеляційного суду м. Києва з заявою про скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості

В обґрунтування заяви зазначив, що рішенням Апеляційного суду м. Києва від 14 липня 2016 року заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2015 року - скасовано та ухвалено нове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - відмовлено.

Вказував, що рішення Апеляційного суду м. Києва від 14 липня 2016 року на день звернення ОСОБА_2 з заявою про скасування заходів забезпечення позову набрало законної сили, а накладений арешт порушує його права та просив постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту.

Дослідивши матеріали заяви про скасування заходів забезпечення позову суд вважає, що у прийнятті заяви про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити з наступних підстав.

Звертаючись до Апеляційного суду м. Києва з заявою про скасування заходів забезпечення позову, заявник посилався на те, що заходи забезпечення позову вжито судом апеляційної інстанції.

Проте такі доводи ґрунтуються на довільному трактуванні норм процесуального права.

Частиною 3 статті 154 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

Крім того, ст. 303 ЦПК України передбачено повноваження суду апеляційної інстанції, яка перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції.

З аналізу вказаних норм вбачається, що судом який розглядає справу є суд першої інстанції, який розглядає справуз початку, безпосередньо досліджує доказиі виносить рішення(ухвалу) по суті.

Від судів вищих (апеляційної, касаційної, наглядової) інстанцій він відрізняється тим, що саме до суду першої інстанції особа звертається за захистом своїх правта інтересів, а до вищих судів - факультативно, у разі незгоди з винесеним рішенням.

Разом з тим, процесуальними нормами передбачено повноваження апеляційного суду щодо розгляду заяв про забезпечення позову (п. 7 ч. 1 ст. 301 ЦПК України).

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 301 ЦПК України під час підготовки розгляду справи апеляційний суд за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, вирішує питання щодо вжиття заходів забезпечення позову.

Тобто, вирішення питання про забезпечення позову як судом, який розглядає справу.

Як зазначено в заяві про скасування заходів забезпечення позову, у серпні 2015 року ОСОБА_4 було подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/2 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, у задоволенні якої ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 31 серпня 2015 року було відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 10 листопада 2015 року скасовано ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 31 серпня 2015 року та постановлено по справі ухвалу, якою заяву ОСОБА_4 про забезпечення позову задоволено частково та накладено арешт на 1/2 квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1, та належить на праві власності ОСОБА_2

Зазначене свідчить, що судом, який розглядав справу, є Голосіївський районний суд м. Києва,а апеляційний суд лише фактично змінив ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 31 серпня 2015 року про забезпечення позову, проте він діяв, як суд апеляційної інстанції, а не як суд, який розглядає справу, тобто, як суд першої інстанції.

Враховуючи, що під час перегляду ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 31 серпня 2015 року суд апеляційної інстанції діяв в межах повноважень, передбачених ст. 303 ЦПК України, а не в межах п. 7 ч. 1 ст. 301 ЦПК України відсутні підстави для прийняття до розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, компетентним судом, який має право скасувати заходи забезпечення позову, є Голосіївський районний суд м. Києва, який розглядав справу.

Керуючись ч. 3 ст. 154, 301, 303 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_2, в інтересах якого діє ОСОБА_3, про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про втягнення заборгованості.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя:

Справа № 752/8021/15-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/6009/2016

Головуючий у суді першої інстанції: Калініченко Л.С.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Мазурик О.Ф.