Справа № 639/4240/16-ц
Провадження № 2/639/1558/16
РІШЕННЯ

(Заочне)

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2016 року Жовтневий районний суд м. Харкова

в складі: головуючого судді Труханович В.В.,

за участю секретаря Антохіної О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення донарахування, суд

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення донарахування, в якому просив суд ухвалити рішення на підставі якого стягнути з відповідача на користь АК «Харківобленерго» донарахування у розмірі 2 872,72 гривні у зв'язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення», а також стягнути з відповідачів судовий збір.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що між АК «Харківобленерго» та ОСОБА_2 17.04.2015 року укладено угоду про порядок погашення боргу за актом порушення «Правил користування електроенергією для населення» № 203708 від 27.11.2014 року.

Відповідно до п.1.2 зазначеної угоди споживач зобовязується погасити заборгованість у сумі 2872,72 грн. за графіком з 17.05.2015 року по 17.04.2016 року.

Станом на 12.04.2016 року абонентом після укладання угоди не сплачено жодного платежу.

Позивач зазначає, що АК «Харківобленерго» було завдано збитків, у зв'язку з чим представник позивача і був змушений звернутися до суду з даним позовом.

Представник позивача в судове засідання не зявилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином, причина неявки суду не відома. Клопотання про відкладення справи до суду не надходили. У звязку з цим, суд, згідно вимогам ч. 4 ст. 169 та ст.ст. 224-225 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, проти чого не заперечував і представник позивача по справі.

Дослідивши надані позивачем і долучені до матеріалів справи письмові докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність у їх задоволенні, виходячи з наступного.

В судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_1 проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 (раніше пр. ОСОБА_2), б. 27, кв. 14.

Між АК «Харківобленерго» та ОСОБА_1 укладено договір про користування електричною енергією, у звязку з чим останній є споживачем послуг. ( а.с. 4)

27 листопада 2014 року працівниками Холодногірського РВЕ АК «Харківобленерго» за адресою: м. Харків, пр. Ілліча, б. 27, кв. 14 було проведено технічну перевірку розрахункових засобів обліку та було виявлено факт порушення споживачами Правил споживання електричної енергії шляхом монтажу відкритої проводки поза межами приладу обліку №119074 внаслідок чого електрична енергія споживається, але не обліковується, про що складено Акт порушення №203708. (а.с. 5-7)

Згідно вказаного Акту, складеного співробітниками АК «Харківобленерго» за участю споживача ОСОБА_1, було встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: м. Харків, пр. Ілліча, б. 27, кв. 14, порушили вимоги п. 42, 48 ПКЕЕН та умови договору, а саме, самовільно підключилися до електричних мереж, шляхом монтажу відкритої електропроводки.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року (з наступними змінами та доповненнями) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (НКРЕ) України від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 з наступними змінами та доповненнями (далі - Методика).

Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Відповідно до статті 26 цього ж Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Як вбачається з матеріалів справи акт №203708 року підписаний трьома представниками енергопостачальника та споживачем ОСОБА_1.

Відповідно до вимог п. 53 Правил 18.12.2014 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН.

Як вбачається з Протоколу засідання комісії, визначений обєм неврахованої електроенергії складає 5860 кВ/г, збитки нанесені АК «Харківобленерго» внаслідок порушення відповідачами ПКЕЕН, згідно з рахунком складають 3412,72 грн. (а.с. 8,9)

17.04.2015 року ОСОБА_1 звернувся до АК «Харківобленерго» з заявою відповідно до якої просив дозволити сплати нарахування за актом порушення ПКЕЕН № 203708 від 27.11.2014 року в сумі 2872,72 грн. в розстрочку протягом 12 місяців. ( а.с. 10)

Відповідно до ст. 1166 ч.1 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, в судовому засіданні було встановлено факт порушення п. 42, 48 «Правил користування електричною енергією для населення», обставини розкрадання електричної енергії відповідачем, внаслідок чого АК «Харківобленерго» завдано матеріальну шкоду, яка і підлягає відшкодуванню.

Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Тому, судовий збір у розмірі 1378,00грн., сплачений позивачем, також підлягає стягненню з відповідача.

Таким чином, вимоги позивача обґрунтовані відповідно до вимог закону, а тому підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5, 8, 10, 11, 15, 57-60, 88, 169, 208-210, 212-215, 224-226 ЦПК України, ст. 714 ЦК України, ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» від 16.09.1997 року, п.п. 42, 48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення донарахування - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» донарахування в розмірі 2 872,72 грн. (дві тисячі двісті вісімсот сімдесят дві гривні 72 копійки).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» судовий збір у сумі 1378,00 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень 00 копіойк).

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами які не були присутні в судовому засіданні у той же строк з моменту одержання його копії.

Суддя В. В. Труханович