Справа № 754/6909/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

15 липня 2016 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Петріщевої І.В., при секретарі судового засідання Нескородяній О.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про призначення судово-психологічної експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районного в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та у їх вихованні, про визначення способу участі батька у вихованні дітей,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеною позовною заявою, в якій просить: 1) Зобов'язати ОСОБА_2 не чинити позивачу

ОСОБА_1 перешкоди у вихованні та вільному спілкуванні з їх

спільними малолітніми дітьми: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2; 2). Визначити наступний спосіб участі ОСОБА_1 у вихованні його

синів: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме:

- дозволити спільний відпочинок ОСОБА_1 із синами: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, в першу половину літніх канікул в період з 01 червня по 15 липня кожного року, в тому числі за межами території України, надавши дозвіл ОСОБА_1 на оформлення та отримання документів (в тому числі паспортів) для тимчасового виїзду за межі території України неповнолітніх ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 року, за відсутності згоди та без супроводу матері ОСОБА_2, з поверненням дітей після відпочинку до місця проживання (перебування) матері ОСОБА_2; 3. Зобов'язати відповідачку ОСОБА_2:

- до 21 травня кожного року (за десять днів до встановленого дня початку спільного відпочинку із дітьми: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2), письмово повідомляти позивача ОСОБА_1 за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 та орган опіки і піклування за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання дітей, про фактичне місце перебування дітей, де позивач матиме можливість забрати дітей на спільний відпочинок;

- за десять днів до зміни (переведення, вибуття із) навчального закладу, де навчаються ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, а також за десять днів до початку нового навчального року, письмово повідомляти позивача ОСОБА_1 за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 та орган опіки і піклування за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання дітей, про назву та місце знаходження нового навчального закладу, де будуть навчатися ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

У судовому засіданні представник ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про призначення судово-психологічної експертизи у порядку забезпечення доказів, в якій просить:

1. Призначити судово-психологічну експертизу в Київському науково-дослідному інституті судових експертиз (03680, м. Київ, вул. Смоленська, 6);

2. Поставити експерту такі запитання:

Яке відношення неповнолітніх ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1 р.н.) та ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_2 р.н.) до батьків разом і до кожного окремо, до кого з батьків діти прив'язані в більшій мірі, чим це характеризується?

Хто з батьків має для дітей найбільший авторитет, вплив?

Який з варіантів проживання дітей з батьками заподіє найменшу шкоду дитячі психіці?

Чи матиме негативний вплив для психіки дитини зміна звичного для неї способу життя та місця проживання?

Розрив з ким із батьків для дитини може бути причиною найбільш сильною

психологічною травмою?

Які є об'єктивні конфлікти між батьками дітей?

Яка адекватність сприйняття дітьми даних конфліктів?

Який рівень тривожності дітей?

Яке відношення дітей до інших членів сім'ї (бабусь, дідусів і інших родичів)?

Обгрунтовуючи вищезазначене клопотання представник ОСОБА_2 зазначає, що розглядаючи спір, суд має брати до уваги та оцінювати багато різних факторів, а саме: ставлення батьків до виконання своїх обов'язків (наскільки той з батьків, що проживає окремо, дійсно бажає спілкуватися з дитиною, приділити їй увагу, витратити час); особисту прихильність дитини до кожного з батьків (чи бажає сама дитина бачити того з батьків, хто проживає окремо); вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, спосіб життя одного з батьків може мати негативний сплив на дитину, що є підставою для суду у відмові у задоволенні позову про усунення перешкод у спілкуванні, додатково зазначивши, що вважає, що після розлучення батько дитини не так вже й прагне спілкування з дітьми, але його прагнення дошкулити своїй колишній дружині, завдати їй якомога більше хвилювань превалює над здоровим глуздом та, зокрема, над інтересами дітей, пояснивши, що працівниками органу опіки та піклування, які вирішують долю дитини, не враховуються ті обставини, що мають безпосереднє відношення до інтересів дитини, а саме: відносини між колишнім подружжям, особливо - ставлення батька дитини до своєї колишньої дружини. На запит до Спілки фахівців соціологічних та психологічних досліджень від 05.07.2016 року була отримана відповідна відповідь з рекомендаціями фахівців Спілки фахівців соціологічних та психологічних досліджень від 11 липня 2016 року.

Перевіривши вищезазначену заяву про забезпечення доказів, суд приходить до висновку про залишення заяви без руху, оскільки заява не відповідає вимогам статті 134 ЦПК України, з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів. До клопотання про забезпечення доказів додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів.

Згідно ч. 1. ст. 143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 134 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів повинні бути зазначені: докази, які необхідно забезпечити; обставини, що можуть бути підтверджені цими доказами; обставини, які свідчать про те, що подання потрібних доказів може стати неможливим або ускладненим, а також справа, для якої потрібні ці докази або з якою метою потрібно їх забезпечити.

Як зазначено у постанові Пленуму Верховного Суду України №9 від 12.06.2009р. "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" у заяві про забезпечення доказів повинні бути зазначені всі відомості, визначені частиною першою статті 134 ЦПК, а в разі невідповідності заяви цим вимогам застосовуються наслідки, встановлені частинами першою і другою статті 121 ЦПК України.

Судом встановлено, що у заяві про забезпечення доказів не зазначено: докази, які необхідно забезпечити; обставини, що можуть бути підтверджені цими доказами; обставини, які свідчать про те, що подання потрібних доказів може стати неможливим або ускладненим, з якою метою потрібно їх забезпечити.

Крім того, судом встановлено, що у порушення вимог ч. 1 ст. 133 ЦПК, ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" до клопотання про забезпечення доказів не додається документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом.

Згідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов'язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов'язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов'язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 134 ЦПК України до заяви про забезпечення доказів, яка не відповідає вимогам цієї статті, застосовуються наслідки, встановлені статтею 121 цього Кодексу.

Відповідно частин 1, 2 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до обгрунтованого висновку про залишення клопотання без руху, оскільки воно не відповідає вимогам статті 134 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 121, 133, 134, 143 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ОСОБА_2 про призначення судово-психологічної експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районного в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та у їх вихованні, про визначення способу участі батька у вихованні дітей залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків три дні з дня отримання копії цієї ухвали, у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Петріщева І.В.