ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" липня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Каліушко Ф.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Компас» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма «Компас» звернулося до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII, який набрав чинності з 1 вересня 2015 року та яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір», у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка від ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (1 378 грн.).

Як встановлено суддею, позивачем до позовної заяви додано платіжне доручення №139 від 11 липня 2016 року про сплату судового збору на суму 689 грн. та копію платіжного доручення №77 від 13 квітня 2016 року про сплату судового збору на суму 689 грн. з визначеними у них призначеннями платежів щодо сплати судового збору за розгляд даної справи.

Водночас, частиною 1 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. А відповідно до частини другої цієї статті суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 26 своєї постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за №10 роз'яснив, що суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

При цьому, з метою забезпечення виконання вимог Закону України «Про судовий збір» між Державною судовою адміністрацією України та Державною казначейською службою України укладено 26 серпня 2015 року угоду, за якою оновлено програмне забезпечення автоматизованої системи документообігу суду КП «Д-3» та КП «ДСС», що забезпечило централізоване отримання виписок з Державної казначейської служби України з автоматичним приєднанням до них відомостей про сплату та зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України при реєстрації платіжного документа в суді.

Разом з тим, під час перевірки зарахування сплаченого платіжним дорученням №77 від 13 квітня 2016 року про сплату судового збору на суму 689 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України, суддею виявлено, що зазначені грошові кошти до вказаного фонду не надходили, відтак дане платіжне доручення не може бути належним та допустимим доказом сплати судового збору. Крім того, до позовної заяви додаються лише оригінали документів про сплату судового збору, а не їх копії.

Згідно з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене вище, суд вважає за необхідне зазначити, що позивач може усунути вищевказані недоліки шляхом направлення до Дарницького районного суду м. Києва оригіналу документу, що підтверджує зарахування сплаченого платіжним дорученням №77 від 13 квітня 2016 року про сплату судового збору на суму 689 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною 2 ст. 121 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись стст. 119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Компас» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - залишити без руху.

Встановити позивачу строк п'ять днів з дня отримання ним даної ухвали для усунення вказаних недоліків, роз'яснивши, що у випадку їх не виправлення у зазначений термін заява буде повернута та вважатиметься неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.