У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2016 року Черкаський районний суд Черкаської області у складі

головуючого судді Морозова В.В.

при секретарі Швидкій І.О.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, Черкаської районної державної нотаріальної контори, третя особа: Хацьківська сільська рада Черкаського району про визнання права власності в порядку спадкування, визнання недійсним та скасування свідоцтв про право на спадщину від 07.04.2016 року, які видані державний нотаріусом Черкаської райдержнотконтори ОСОБА_4, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Черкаського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, Черкаської районної державної нотаріальної контори, третя особа: Хацьківська сільська рада Черкаського району про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, визнання недійсним та скасування свідоцтв про право на спадщину від 07.04.2016 року, які видані державний нотаріусом Черкаської райдержнотконтори ОСОБА_4

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 звернувся з зустрічним позовом до ОСОБА_3 про визнання ОСОБА_3 недостойним спадкоємцем та визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Представник позивача заперечував проти прийняття зустрічного позову з підстав не відповідності його вимогам ст. 119 ЦПК України.

Вивчивши матеріали зустрічного позову, заслухавши пояснення сторін, суд приходить до висновку про залишення зустрічного позову без руху.

Відповідно до статті 124 ЦПК України зустрічна позовна заява подається з додержанням загальних правил предявлення позову і повинна відповідати вимогам ст.ст. 119,120 ЦПК України. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 ЦПК України.

Суд вважає, що зустрічний позов не відповідає вимогам ст.119 ч.5 ЦПК України, оскільки до нього не приєднано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів зустрічного позову, ОСОБА_3 ставляться дві позовні вимоги, з яких одна вимога майнового характеру, інша немайнового.

п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 визначає, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Згідно положень ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, а тому позивачу за зустрічним позовом необхідно провести оцінку спадкового майна право власності на яке він бажає визнати і надати до суду відповідні докази.

Крім того позивачем в порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України не конкретизовано вимогу немайнового характеру. Форма зустрічної позовної заяви також не відповідає вимогам ст. 124 ЦПК України щодо назви.

У звязку з вищезазначеним, зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 119, 120 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, або якщо за неї не сплачено судовий сбір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.119,121, 124 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визнання ОСОБА_3 недостойним спадкоємцем та визнання права власності на майно в порядку спадкування- залишити без руху.

Надати позивачу за зустрічним позовом - ОСОБА_2 строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити позивачу за зустрічним позовом, що у разі не усунення недоліків, зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Морозов