АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 212/5802/15-ц 22-ц/774/770/К/16
Провадження № 22ц/774/770/К/16 Головуючий в суді першої
Справа № 212/5802/15-ц інстанції - Чайкін І.Б.
Категорія № 20 (4) Доповідач - Ляховська І.Є.
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2016 року м. Кривий Ріг

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Ляховської І.Є.,

суддів - Барильської А.П., Михайлів Л.В.,

із секретарем - Масловою К.В.,

за участю - представника позивача ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "ДТЕК "Дніпрообленерго" на рішення Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу від 10 лютого 2016 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства "ДТЕК "Дніпрообленерго" до ОСОБА_3 про відшкодування заборгованості,

В С Т А Н О В И Л А :

У липні 2015 року Публічне акціонерне товариство "ДТЕК "Дніпрообленерго" (надалі - ПАТ "ДТЕК "Дніпрообленерго") звернулось до ОСОБА_3 з даним позовом, в якому просило суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), у сумі 25422,81 грн., 3% річних від простроченої суми у розмірі 259,10 грн., інфляцію у сумі 7395,72 грн. та судовий збір у сумі 330,78 грн. В обґрунтування позовних вимог ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" зазначило, що ОСОБА_3 є споживачем послуг, які надаються ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" за адресою: АДРЕСА_1, тана нього відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1. 05 січня 2015 рокуза місцем проживання відповідача представниками енергопостачальника проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої виявлено порушення п. 48 Правил користування електроенергією, а саме: використання недорахованої електроенергії шляхом самовільного підключення до електромереж поза приладом обліку прихованим способом. За фактом виявленого порушення складено акт №Н 100113 від 05 січня 2015 року та нараховано суму заборгованості за період з 03 травня 2012року по 05 січня 2015 року в розмірі 25422,81 грн.

Рішенням Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу від 10 лютого 2016 року позовні вимоги ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" задоволено частково, на його користь з ОСОБА_3 стягнуто збитки в розмірі 24 грн. 43 коп., 3% річних від простроченої суми в розмірі 0 грн. 25 коп. та інфляційні збитки в розмірі 07 грн. 23 коп., всього 31 грн. 91 коп., а також судовий збір в сумі 243 гривні 60 копійок.

В апеляційній скарзі ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» ставить питання про скасування рішення суду та задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. На його думку, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що період, за яким було розраховано суму збитків по акту, є необґрунтованим, оскільки якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази засобу обліку, порушив умови монтажу, здійснив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за користування електричною енергією з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (у разі, якщо технічний огляд у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводився), але не більше ніж за три роки. Посилається на неврахуванням судом того, що таке порушення як скритий перемикач неможливо виявити під час звичайного контрольного огляду.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго", відповідно до Закону України "Про електроенергетику" та Правил користування електричною енергією для населення (надалі ПКЕЕН), затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, постачає електричну енергію споживачам.

Відповідач ОСОБА_3 є споживачем Криворізьких міських електричних мереж за адресою: АДРЕСА_1, та на нього відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 (а.с. 28).

05 січня 2015 року за місцем проживання відповідача за вищевказаною адресою представниками енергопостачальника - контролерами ОСОБА_4, ОСОБА_5, майстром ОСОБА_6 проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення до електромереж поза приладом обліку прихованим способом. При контрольному зніманні показів і без застосування спеціальних технічних приладів дане порушення виявити неможливо.

Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом № Н 100113 від 05 січня 2015 року, який підписаний трьома представниками Енергопостачальника.

Згідно із розрахунком, наданим ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», розмір збитків за період з 03 травня 2012 року по 05 січня 2015 року складає 25422,81 грн. (а.с. 6).

Звертаючись до суду з позовом, ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" посилалось на те, що у зв'язку з порушенням відповідачем п.48 ПКЕЕН позивачу завдано збитки у сумі 25422,81 грн. Крім того, просило суд стягнути з відповідача на його користь 3% річних від простроченої суми у розмірі 259,10 грн. та інфляцію у сумі 7395,72 грн.

Частково задовольняючи позовні вимоги ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" та стягуючи з відповідача на користь позивача суму збитків по акту в розмірі 24,43 грн., суд першої інстанції виходив із того, що порушення відповідачем ПКЕЕН не є прихованим і його можливо виявити під час звичайного контрольного огляду, та дійшов висновку про те, що розрахунок збитків необхідно здійснювати з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, тобто з 03.01.2015 року по 05.01.2015 року.

Частково задовольняючи позовні вимогив частині стягнення 3% річних від простроченої суми та інфляції, суд виходив із того, що дія ст. 625 ЦК України поширюється на виниклі між сторонами правовідносини.

Проте, з такими висновками суду першої інстанції погодитись не можна, оскільки він не відповідає обставинам справи та вимогам діючого законодавства.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а за їх відсутності на підставі закону, що регулює подібні відносини, або виходячи із загальних засад і змісту законодавства України. Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Проте зазначеним вимогам рішення суду не відповідає.

Згідно зі ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до п. 11 ПКЕЕН, споживач несе відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах, та пломб на них.

Згідно з п. 37 зазначених Правил енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку та вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до п. 53, 35, 48 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Споживач має право внести до акту свої зауваження, а в разі відмови від підпису, в акті робиться позначка про відмову, та акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт є підставою для відключення споживача від електроенергії та визначення величини збитків, завданих постачальнику протиправними діями споживача. Розмір збитків розраховується згідно з п.п.5,6 "Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН" (Методика).

Відповідно до ч.3, 4 п. 53 ПКЕЕН розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Згідно з підпунктом 6 пункту 3.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Підпунктом "а" п.3.3. Методики передбачено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється, зокрема, за кількістю днів, а саме, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 4, 6, якщо самовільне підключення було здійснено таким чином, що представники енергопостачальника могли виявити його при проведенні контрольного огляду засобу обліку, п. 3.1 Методики - з дня останнього контрольного огляду засобу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази засобу обліку, порушив умови монтажу, здійснив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості, то споживачу робиться перерахунок за користування електричною енергією з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (у разі, якщо технічний огляд у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводився), але не більше ніж за три роки.

З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, а представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, то розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи допуску в експлуатацію електроустановки споживача, але не більше ніж за три роки.

У судовому засіданні в суді апеляційної інстанції відповідач ОСОБА_3 пояснив колегії суддів, що особисто здійснив самовільне підключення до електромереж з метою заниження показів приладу обліку електроенергії, проте вважав, що таке підключення можливо було виявити під час контрольного огляду засобу обліку.

Свої заперечення проти позову відповідач обґрунтував посиланням на лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) № від 12.10.2015 року, надісланий на запит його сусідки ОСОБА_7, в якої виявлено аналогічне порушення ПКЕЕН (а.с. 39 - 42).

У цьому листі член НКРЕКП ОСОБА_8 висловив думку, що оскільки в Акті не зазначено, що для виявлення самовільного підключення представники енергопостачальника використовували спеціальні технічні засоби, їх спосіб використання та/або здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів, а самовільне підключення було здійснено до автоматичного вимикача, то енергопостачальник мав можливість виявити самовільне підключення під час контрольного огляду.

Проте, такі доводи відповідача ОСОБА_3 не можуть бути взятими до уваги колегією суддів, оскільки думка, висловлена в цьому листі, є особистою думкою члена НКРЕКП ОСОБА_8 і одним із доказів у справі, який має оцінюватись у сукупності з іншими доказами та не має перед ними переважного значення.

Як убачається із матеріалів справи та пояснень представника позивача, виявити самовільне підключення контролером під час контрольного огляду засобу обліку та зняття його показів без застосування спеціальних засобів неможливо, оскільки для цього необхідно зняти панель, під якою знаходяться проводи, за допомогою діелектричних печаток, щоб уникнути впливу електричного струму, та за допомогою індикатору напруги виявити наявність напруги в мережі, що мала бути знеструмлена після відключення ввідного автомату. В подальшому для визначення перерізу дроту, який необхідний для розрахунку суми збитків, необхідне застосування штангенциркуля. Крім цього, під час контрольного огляду при візуальному обстеженні неможливо виявити наявність чи відсутність напруги в мережі, визначити схему підключення та наявність без облікового споживання.

Пояснення представника позивача підтверджені фотографіями з місця виявлення порушення (а.с. 36 - 38).

Крім того, із схеми електропостачання, яка міститься в акті про порушення №100113 від 05 січня 2015 року, вбачається, що контролерами здійснено заміри напруги в мережі та перерізи дротів, що підтверджує пояснення представника позивача про застосування спеціальних технічних засобів та свідчить про те, що зазначений вище листНКРЕКП № від 12.10.2015 року не може бути належним доказом у даній справі через нетотожність обставин, виявлених у ОСОБА_7 і відповідача ОСОБА_3

Вирішуючи спір, суд першої інстанції не звернув уваги на зазначені вище обставини та дійшов помилкового висновку про те, що самовільне підключення здійснено відповідачем відкритим способом.

Зважаючи на викладене, колегія суддів вважає, що розмір відшкодування збитків необхідно обчислювати за період з 03 травня 2012 року (дня останньої технічної перевірки) по 05 січня 2015 року (дня виявлення порушення), обчислюючи його у відповідності до пп. 4 п. 3.1, п. 3.2, пп. «б» п. 3.3, п. 3.5 Методики.

Такий розмір збитків позивачем обчислено правильно, і згідно з розрахунком, наданим позивачем, він складає 25422,81 грн.

Саме цю суму і необхідно стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь позивача ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго".

Крім того, частково задовольняючи позовні вимоги в частині стягнення з ОСОБА_3 3% річних від простроченої суми в розмірі 00 гривень 25 копійок та інфляції в розмірі 7 гривні 23 копійок, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості позовних вимог в цій частині та наявності правових підстав для їх задоволення.

Однак колегія суддів не може погодитися з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно з ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

При цьому, слід мати на увазі, що грошові зобов'язання, відповідальність за які встановлена ст. 625 ЦК, передбачають, насамперед, договірні правовідносини.

Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 січня 2013 р. № 10-74/0/4-13, відшкодування шкоди - це відповідальність, а не боргове (грошове) зобов'язання, тому на шкоду не можуть бути нараховані проценти за користування чужими грошовими коштами, що теж є відповідальністю. Ці нарахування процентів на суму шкоди є фактично подвійною мірою відповідальності .

Таким чином, дія частини другої статті 625 ЦК про обов'язок боржника, який прострочив виконання грошового зобов'язання, сплатити на вимогу кредитора суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, не поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку із завданням шкоди.

Як убачається із матеріалів справи, позивач ставив питання про стягнення з відповідача на його користь 3% річних від простроченої суми та інфляції, нарахованих на суму збитків по акту про порушення споживачем ПКЕЕН.

Тобто, у даному випадку між сторонами склалися правовідносини, що виникають у зв'язку із завданням шкоди, на які, відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України, індекс інфляції за час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми не нараховується.

У зв'язку з цим висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для стягнення з ОСОБА_3 3% річних від простроченої суми та інфляції в розмірі є помилковим.

Зважаюче на викладене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" задовольнити частково, рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, стягнувши з відповідача на користь ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" збитки за порушення ПКЕЕН за період з 03 травня 2012 року по 05 січня 2015 року в розмірі 25422,81 грн., а в задоволенні інших вимог відмовити.

Згідно зі ст.. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Відповідно до вимог ч. 5 ст.. 88 ЦПК України якщо суд апеляційної або касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У зв'язку з цим рішення суду в частині розподілу судових витрат необхідно змінити та стягнути з відповідача на користь позивача документально підтверджені судові витрати з оплати судового збору за розгляд справи в судах першої та апеляційної інстанції пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у загальній сумі 533,88грн. (254,23грн. + (254,23грн. х 110%) = 533,88грн.).

Керуючись ст.ст. 303, 307, 309 ч. 1 п. 3, 4, 313, 314, 316 ЦПК України, колегія суддів,

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "ДТЕК "Дніпрообленерго" задовольнити частково.

Рішення Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу від 10 лютого 2016 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "ДТЕК "Дніпрообленерго" до ОСОБА_3 про відшкодування заборгованості задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства "ДТЕК "Дніпрообленерго" збитки в розмірі 25422 (двадцять п'ять тисяч чотириста двадцять дві) гривні 81 копійку, а також судові витрати в сумі 533 (п'ятсот тридцять три) гривні 88 копійок.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення, але може бути оскаржено в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуючий І.Є.Ляховська

Судді: А.П.Барильська

Л.В.Михайлів