Номер провадження 2/754/5583/16
РІШЕННЯ

Іменем України

30 листопада 2016 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Журавської О.В.

за участю секретаря Лісовської А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Сьома київська державна нотаріальна контора в особі Головного територіального управління юстиції у місті Києві про визначення частки спільної сумісної власності, суд -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом до відповідача про визначення частки спільної сумісної власності, мотивуючи свої вимоги тим, що 11.02.1997 року сторони по справі та ОСОБА_3 шляхом укладення договору купівлі-продажу придбали квартиру на праві спільної сумісної власності за адресою: АДРЕСА_1, при цьому частки співвласників у договорі визначено не було. ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_3. Після смерті матері позивач, як свадкоємець, звернулась до держаного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій, у звязку з відсутністю визначення розміру частки ОСОБА_4 в спільній сумісній власності та неможливістю визначити склад спадкового майна та відповідну частку померлої, на яку претендує спадкоємець. На підставі викладеного позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд визначити, що частки ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1, становлять по 1/3 частки, а також стягнути з відповідача судові витрати.

В судове засідання від позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

В судове засідання від відповідача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, просив здійснити розгляд справу на розсуд суду та у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3, яка є матір"ю позивача, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 12).

11.02.1997 року ОСОБА_3 та ОСОБА_1, яка діяла від свого імені та від імені свого неповнолітнього сина ОСОБА_2 шляхом укладення договору купівлі-продажу придбали квартиру за адресою: АДРЕСА_1, на праві спільної сумісної власності, при цьому частки співвласників у договорі визначено не було (а.с. 13-14).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на частину квартири. Єдиним спадкоємцем після її смерті є її донька - позивач по справі, що підтверджується матеріалами спадкової справи.

Позивач звернулась до держаного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори Гасс В.Ю. із заявою про прийняття спадщини, але нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки частки кожного із співвласників квартири, що є спадковим майном, у договорі куплі-продажу не було визначено.

Відповідно до інформаційної довідки, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації від 11.08.2016 року №КВ-20І6 №28057, квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за: ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого на Київській універсальній біржі 11.02.1997 року НОМЕР_3 (а.с. 15).

Відповідно до ч. 1 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної сумісної власності (спільне майно).

Згідно п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» за №20 від 22.12.1995 року частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини.

Ч. 2 ст. 372 ЦК України передбачено, що у разі поділу майна, що є у спільні сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Враховуючи те, що спірна квартира під час життя ОСОБА_3 була придбана разом з позивачем, яка діяла від свого імені та від імені відповідача, у спільну сумісну власність, але при цьому не було визначено частки кожного із співвласників, але факт належності вказаної квартири позивачу, її матері та відповідачу знайшов своє підтвердження під час судового розгляду, а тому суд вважає встановленим факт належності померлій, позивачу та відповідачу по 1/3 частці спірної квартири, а тому вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, а саме судовий збір у сумі 551 грн. 21 коп.

На підставі ст. ст. 355, 368, 372 ЦК України, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 79, 88, 212-215 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_1 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1, становлять 1/3 частки.

Визначити, що частка ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1, становлять 1/3 частки.

Визначити, що частка померлої ОСОБА_3 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1, становлять 1/3 частки.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 судовий збір в розмірі 551 гривень 21 копійок.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: