Справа № 755/5875/16-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" квітня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Ластовка Н.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», третя особа Київська міська рада про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2016 року Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», третя особа Київська міська рада про стягнення коштів.

Вивчивши матеріали поданої заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, виходячи з наступного.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, позивач звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з даними позовними вимогами, не надавши докази про сплату судового збору в повному обсязі, посилаючись на те, що відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору на підставі, зазначеній у ч.1 цієї статті.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року " Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суду першої інстанції " у позовні заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину".

Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України « Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, з аналізу вказаної статті вбачається, що основною умовою, за якою позивач може бути звільнений від сплати судового збору - це його скрутний майновий стан, який повинен бути доведений достовірними доказами. На думку суду повне звільнення від сплати судового збору можливо за наявністю достовірних та належних доказів того, що позивач взагалі не спроможний сплатити вказану суму, а вразі її сплати він не зможе забезпечити свої звичайні життєві потреби.

За п. 29 Постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно достатті 8 Закону № 3674 - VIтастатті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи ( наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо ). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зістаттею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав ( перешкоджає ) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати свої процесуальні обов'язки.

01 вересня 2015 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» № 483-VIII від 22 травня 2015 року, відповідно до якого було внесено зміни до Закону України «Про судовий збір».

Дослідивши, надані позивачем докази, суд не вбачає підстав для задоволення наданого позивачем клопотання про зменшення розміру сплати судового збору, оскільки викладенні ним обставини в його обґрунтування, а саме те, що його майновий стан не дозволяє йому сплатити суму судового збору в повному обсязі, оскільки він є пенсіонером за віком, а розмір його пенсії складає 1620,67 грн., не свідчать про незадовільний його майновий стан в загальному, а тому не можуть бути підставою для зменшення розміру судового збору, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

На підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» № 484-VIII від 22.05.2015, змінено ставки судового збору, які набрали чинності з 01.09.2015.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про державний бюджет України на 2016 рік» мінімальна заробітна плата визначена у розмірі 1378,00 грн.

Позовна заява про стягнення боргу подана до Дніпровського районного суду м. Києва 01 квітня 2016 року.

Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1 % від ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати - 243,60 грн. та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати - 3564,00 грн.

Виходячи з наведеного, заявнику необхідно сплатити суму судового збору, відповідно до встановлених Законом України «Про судовий збір» ставок.

Тому позивачу до позовної заяви необхідно долучити документ про сплату судового збору в повному обсязі за ставками встановленими за подання позовної заяви майнового характеру.

При зверненні до Дніпровського районного суду м. Києва судовий збір слід сплатити на зазначені нижче реквізити: отримувач коштів: УДКСУ (Управління державної казначейської служби України) у Дніпровському районі м. Києва, банк отримувача: ГУ ДКСУ (Головне управління Державної казначейської служби України) у м. Києві; код банку отримувача: 820019, рахунок отримувача 0005, код отримувача (код за Єдиним державним реєстром підприємств і організацій України): 38012871, код класифікації доходів бюджету: 22030001; призначення платежу: 22030001; «Судовий збір», Дніпровський районний суд м. Києва, вид звернення, пункт з таблиці ставок судового збору.

Таким чином, позивач має надати докази сплати судового збору з врахуванням його позовних вимог, відповідно до положень Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК України, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК України, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Оскільки, в задоволенні заяви ОСОБА_1 про зменшення сплати судового збору - відмовлено, то наявність судового збору є передумовою відкриття провадження у справі, враховуючи положення ч. 5 ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Оскільки, позивачем не виконано вимоги ст. 119 ЦПК України, судом застосовуються норма, передбачена ч. 1 ст. 121 цього Кодексу - заява залишається без руху, про що повідомляється позивач і йому надається строк для усунення недоліків.

Таким чином, вказані обставини є перешкодою для відкриття провадження у цивільній справі, а позовна заява підлягає залишенню без руху, про що повідомляється позивач і йому надається строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 3 (три) дні з дня отримання ним ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення сплати суми судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», третя особа Київська міська рада про стягнення коштів - залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати три дні з дня отримання заявником копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: