АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2016 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі: головуючого: Соколової В.В.

суддів: Борисової О.В., Ратнікової В.М.

при секретарі Меженко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.02.2016 у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про стягнення страхового відшкодування,-

В С Т А Н О В И Л А

У листопаді 2015 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення страхового відшкодування посилаючись на те, що 19.12.2014 на Броварському проспекті в м. Києві сталося ДТП за участю автомобіля «Фольцваген», державний номерний знак НОМЕР_1, під керуванням водія ОСОБА_2 та автомобіля «Кіа», державний номерний знак НОМЕР_2, під керуванням водія ОСОБА_3, який належить ОСОБА_1

27.01.2015 постановою Дерснянського районного суду м. Києва визнано винною у ДТП ОСОБА_2, відповідальність якої на момент ДТП була зареєстрована у ПАТ «НАСК «Оранта».

Після настання страхового випадку позивач звернулася до відповідача з письмовою заявою про настання страхового випадку з відповідними додатками, яка була прийнята 12.02.2015.

Відповідно до попереднього замовлення-наряду № АС00021407 від 26.06.2015, наданого інформаційним представником «Кіа Моторс», вартість ремонту складає 37730,80 грн.

Однак відповідач прийняв рішення та виплатив тільки 11958,92 грн., не повідомивши про це позивача. При цьому не було представлено жодних калькуляцій або пояснень незважаючи на численні усні та письмові звернення.

З метою з'ясування ринкової вартості відновлення транспортного засобу, позивач звернулась за проведенням автотоварознавчого дослідження. З висновку № 1147 від 30.06.2015 вбачається, що ринкова вартість відновлювального ремонту складає 34494,31 грн.

Позивач вважає, що такими діями відповідач порушуються її права, оскільки вона позбавлена можливості здійснити відновлювальний ремонт належної якості.

Справа № 753/22185/15
№ апеляційного провадження:22-ц/796/5493/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Кириченко Н.О.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Соколова В.В.
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05.02.2016 в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про стягнення страхового відшкодування - відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним судовим рішенням, представником позивача подано апеляційну скаргу, так як вважає, що рішення суду ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв'язку із неповним з'ясуванням всіх обставин справи. Вказує на те, що судом першої інстанції проігноровано доводи позивача та попередній наряд-замовлення № 18040 від 31.12.2014 (складений в один день з наданим відповідачем звітом дослідженням № АІ8361ЕК_дод-31.12/2 на суму 11958,92 грн.) наданий офіційним представником «Кіа Моторс» відповідно до якого вартість відновлювального ремонту складає 40235,88 грн., тобто відповідачем навмисно занижена сума страхового відшкодування. Також зазначає, що позивач була позбавлена права на оскарження суми страхового відшкодування, оскільки відповідачем на неодноразові, усні та письмові її звернення будь які пояснення чи калькуляційні матеріали не надавалися, про що зазначено в позовній заяві та не взято до уваги судом під час розгляду справи. Крім того, судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні не надано належної правової оцінки діям відповідача стосовно строків страхового відшкодування, оскільки позивач звернулася до відповідача з письмовою заявою про настання страхового випадку 12.02.2015, а страхове відшкодуванні відповідач здійснив тільки 10.06.2015, тобто через 118 днів. Разом з тим, позивач звертає увагу суду, на той факт, що у ремонтну калькуляцію №АІ8361ЕВ від 30.12.2014 не включено всі виявлені пошкодження, які відображенні в протоколі (акті) огляду транспортного засобу від 29.12.2014, наприклад: світловідбивач заднього бампера (лівий). На підставі викладеного просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позову.

Позивач в судовому засіданні підтримала апеляційну скаргу з підстав викладених у ній, просила рішення суду скасувати та ухвалити нове про задоволення заявлених вимог.

Представник відповідача в судовому засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення, тому, в порядку ст. 305 ч 2 ЦПК України, його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб які приймали участь в судовому засіданні, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з його безпідставності та недоведеності.

Колегія суддів вважає, що такі висновки суду першої інстанції зроблені на підставі повного та об'єктивного дослідження наданих сторонами доказів та в повній мірі відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Судом встановлено, що 19.12.2014 на Броварському проспекті в м. Києві сталося ДТП за участю автомобіля «Фольцваген», державний номерний знак НОМЕР_1, під керуванням водія ОСОБА_2 та автомобіля «Кіа», державний номерний знак НОМЕР_2, під керуванням водія ОСОБА_3, який належить ОСОБА_1

27.01.2015 постановою Деснянського районного суду м. Києва визнано винною у ДТП ОСОБА_2

Відповідальність ОСОБА_2 на момент ДТП була зареєстрована у ПАТ «НАСК «Оранта».

Відповідно до ст. 979 ЦК України, за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Згідно п. 26.1 ст. 26 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», при настанні страхового випадку страховик відповідно до лімітів відповідальності страховика відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, яка була заподіяна у результаті дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров'ю, майну третьої особи.

Позивач звернулась до відповідача з повідомленням про ДТП від 23.12.2014.

23.12.2014 за участю ОСОБА_1 було проведено огляд пошкодженого автомобіля.

29.12.2014 було проведено додатковий огляд за заявою, та так само за участю ОСОБА_1

31.12.2014 складено звіт дослідження № АІ8361ЕК_дод-31.12/2 на підставі Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, згідно висновків якого прямий матеріальний збиток з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу, завданий в результаті вищезазначеного ДТП складає 11958,92 грн. Вказаний розмір страхового відшкодування було виплачено ОСОБА_1 в повному обсязі 10.06.2015.

Однак позивачем до суду подано Висновок № 1147 від 30.06.2015, з якого вбачається, що ринкова вартість відновлювального ремонту складає 34494,31 грн. А тому враховуючи вищевикладене, позивач вважала, що відповідач виплативши їй страхове відшкодування в розмірі 11958, 92 грн. порушив її права, оскільки вона позбавлена можливості здійснити відновлювальний ремонт належної якості, вартість якого значно вища, та просила стягнути з відповідача 25 771,88 грн. в якості відшкодування збитків, пов'язаних зі страховою подією, а також 1500 грн. в якості відшкодування витрат на послуги з проведення автотоварознавчого дослідження

Порядок визначення розміру збитку та виплати страхового відшкодування згідно полісів обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів здійснюється в порядку, встановленому Законом України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Відповідно до cт. 29 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв'язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов'язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством. Відповідно до п. 22.1. зазначеного Закону у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров'ю, майну третьої особи. Відповідно до cт. 988 ЦК України та cт. 9 Закону України «Про страхування» страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних, прямих збитків.

Пунктом 1.6. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів визначено, що величина втрати товарної вартості - це умовна величина зниження ринкової вартості КТЗ, відновленого за нормативними вимогами після пошкодження, порівняно з ринковою вартістю подібного непошкодженого КТЗ.

Пунктом 8.6. Методики передбачено 2 випадки, коли у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту виникає фізичний знос, яким характеризується величина втрати товарної вартості та який виникає у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту: 1) унаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду; 2) унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих елементів складових частин, захисних властивостей покриттів або застосування для ремонту складових частин, які були в ужитку чи в ремонті.

Отже, показник передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією зі складових показника величини втрати товарної вартості транспортного засобу.

Втрата товарної вартості транспортного засобу розглядається в Методиці як економічне поняття, що охоплює, серед іншого, і втрату товарного (зовнішнього) вигляду.

Ураховуючи зміст викладеного, втрату товарної вартості можна визначити як зменшення вартості транспортного засобу, викликане передчасним погіршенням товарного (зовнішнього) вигляду автомобіля та (або) його експлуатаційних якостей у результаті зниження міцності чи довговічності окремих деталей, вузлів й агрегатів, з'єднань і захисних властивостей покриттів унаслідок ДТП і подальшого ремонту. Передчасні зміни геометричних параметрів, фізико-хімічних властивостей, конструктивних матеріалів і характеристик інших процесів транспортного засобу, які є результатом проведення окремих видів ремонтних робіт, призводять до погіршення зовнішнього (товарного) вигляду, функціональних та експлуатаційних характеристик і зниження безвідмовності й довговічності транспортного засобу. Втрата товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією з причин фізичного зносу (у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту), яким характеризується величина втрати товарної вартості.

Економічна характеристика втрати товарного вигляду дозволяє віднести витрати на його відновлення до конкретних виявів реальних збитків.

Відповідно до пункту 8.6.1 Методики величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт з відновлення пошкоджених складових частин усіх типів КТЗ.

Відновлювальний ремонт (або ремонт) - це комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності КТЗ чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Складова частина КТЗ (складник) - деталь, складова одиниця чи комплектувальний виріб, які відповідають вимогам конструкторської документації (пункт 1.6 Методики).

Тобто величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт, що здійснюється як методами відновлення, так і методами заміни пошкоджених: деталі, складової одиниці чи комплектувального виробу, які відповідають вимогам конструкторської документації, усіх типів КТЗ.

Пунктом 8.6.2. Методики визначено вичерпний перелік випадків, коли величина втрати товарної вартості КТЗ не нараховується, зокрема, згідно з підпунктом «е» цього пункту величина втрати товарної вартості КТЗ не нараховується у разі заміни окремих складників, що не потребують фарбування та не погіршують зовнішній вигляд КТЗ (скло, фари, бампери, декоративні накладки, пневматичні шини, зовнішня і внутрішня фурнітура тощо).

Тобто, власник пошкодженого внаслідок ДТП транспортного засобу має право на відшкодування в повному обсязі завданої йому майнової шкоди. При цьому, якщо цивільна відповідальність заподіювача шкоди була застрахована, але розміру страхового відшкодування не вистачає для повного відшкодування завданої майнової шкоди, у тому числі й у разі встановлення законодавчих обмежень щодо відшкодування шкоди страховиком, то в такому разі майнова шкода у вигляді втрати товарної вартості транспортного засобу повинна бути відшкодована винною особою в загальному порядку. Методикою передбачено можливість і порядок обчислення показника втрати товарної вартості колісного транспортного засобу як складової загального розміру майнової шкоди, яка завдана власнику транспортного засобу, пошкодженого внаслідок ДТП. Оскільки від сплати відповідного відшкодування законодавством звільнено страховика, то його згідно зі статтями 1166, 1187, 1194 ЦК України може бути стягнуто з особи, яка завдала шкоду.

Вказана правова позиція викладена в постанові Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 04.06.2014 № 6-49цс14.

Посилання позивача на попередній наряд-замовлення № 18040 від 31.12.2014 наданий офіційним представником «Кіа Моторс» відповідно до якого вартість відновлювального ремонту складає 40235,88 грн., та висновок експерта № 1147 від 30.06.2015 відповідно до якого ринкова вартість відновлювального ремонту складає 34494, 31 грн., що в свою чергу вказує на те, що відповідачем навмисно занижена сума страхового відшкодування до 11958, 92 грн., колегія суддів вважає безпідставними, оскільки розмір страхового відшкодування в розмірі 11958, 92 грн. був встановлений страховиком належним чином, відповідно до вимог Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» та Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. А різниця між розміром страхового відшкодування і сумою фактичних витрат не підлягає стягненню зі страхової компанії.

Що ж стосується доводів позивача відносно порушення відповідачем строків страхового відшкодування передбачених ст. 36.2 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», то колегія суддів їх до уваги не приймає, оскільки вони не були предметом розгляду у суді першої інстанції та не були заявлені позивачем при зверненні до суду. А суд апеляційної інстанції в силу положень ч. 1 ст. 303 ЦПК України перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції/

Таким чином, доводи апеляційної скарги щодо невідповідності висновків суду обставинам справи та порушення судом норм матеріального права не знайшли свого підтвердження в ході розгляду судом апеляційної інстанції.

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції письмових доказів, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що висновки суду першої інстанції щодо недоведеності позовних вимог, відповідають обставинам справи та положенням матеріального та процесуального законодавства.

Отже, суд першої інстанції повно і об'єктивно з'ясував дійсні обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін зібраними у справі доказами, яким дав належну правову оцінку. Оскаржуване рішення постановлене з додержанням вимог матеріального і процесуального права, а тому апеляційну скаргу необхідно відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 313-315, 319 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - відхилити.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.02.2016 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: