Справа № 191/1830/16-ц
Провадження № 2/191/652/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2016 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Михайлова В.А.

за участю секретаря - Сірченко О.В.

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Синельникове цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Синельниківське МКП «ЖЕК-2» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1. Над її квартирою розташована квартира №9, основним квартиронайманцем якої є відповідач ОСОБА_3

22 листопада 2015 року приблизно о 17 годині позивач із сім'єю приїхала додому із села і побачила, що в кухні квартири на підлозі знаходиться вода, глибиною приблизно 10 см. Оскільки площа кухні квартири складає 8,9 кв. метрів, то води було близько 890 літрів. На підлозі кухні знаходився килим, який частково був пошкоджений.

Скільки часу продовжувалося залиття - невідомо, оскільки вона була відсутня в цей час у квартирі.

Внаслідок залиття квартири в кухні на стелі, виконаної з плиток, частково посипалися міжплиточні шви, на віконних укосах мались потемнілі мокрі плями від затоплення, зовні цегляна стіна (на рівні кухні квартири) вздовж вікна мокра від затоплення квартири. Штукатурка під стельовими плитками відволожилася та обсипалася. Від залиття квартири були частково пошкоджені віконні жалюзі, підлоговий лінолеум, стіни кухні, щоб уникнути неминучого виникнення плісняви та грибків, потребують спеціальної обробки, оштукатурювання, ґрунтування та фарбування. Стельові плитки, підлогові плінтуси та стельові багети прийшли у негідність і потребують заміни.

Позивач разом із чоловіком тільки у 2015 році зробила капітальний ремонт квартири, в тому числі і кухні.

Для виконання ремонтних робіт вона придбала будівельні матеріали на загальну суму 5087 грн. 80 коп., а саме: лінолеум - 12, 34 кв. метрів на суму 2 097 грн. 80 коп.; багет - 7 шт. на суму 214 грн. 00 коп.; стельові плитки - 5 упаковок на суму 140 грн. 00 коп.; водоемульсійна фарба - 1 банка на суму 55 грн. 00 коп.; плінтуси - 5 штук на суму 250 грн. 00 коп.; фурнітуру - 6 штук на суму 54 грн. 00 коп.; клей - 2 упаковки на суму 134 грн. 00 коп.; цемент М-400 - 1 мішок на суму 44 грн. 00 коп.; церезит СМ11-8 упаковок на суму 560 грн. 00 коп.; ґрунтовка СТ 17/50 - 1 мішок на суму 99 грн. 00 коп.; кахельна плитка - 8 кв. метрів на суму 1 440 грн. 00 коп.

Крім цього, за власні кошти та власними зусиллями позивач зробила ремонтні роботи по усуненню наслідків залиття кухні, вартість яких оцінює у 6 487 грн. 03 коп., а саме:

*демонтаж гіпсокартону стелі - 8, 9 кв. метрів х 13 грн. 00 коп. =115 грн. 70 коп.;

*демонтаж лінолеума - 8, 9 кв. метрів х 6 грн. 00 коп. = 53 грн. 40 коп.;

*демонтаж стяжки підлоги - 8, 9 кв. метрів х 30 грн. 00 коп. = 267 грн. 00 коп.;

*демонтаж плитки стін - 7, 29 кв. метрів х 25 грн. 00 коп. = 182 грн. 25 коп.;

*демонтаж шпаклівки стін і стелі - ( 7, 29 кв. метрів + 8, 9 кв. метрів) х 20 грн. 00 коп, 323 грн. 80 коп.;

- штукатурка стін - 7, 29 кв. метрів х 50 грн. 00 коп. = 364 грн. 50 коп.;

- шпаклівка тріщин стелі і стіни - (8, 9 кв. метрів + 7, 29 кв. метрів) х 18 грн. 00 коп. =291

грн. 42 коп.;

*вирівнювання стелі - 8, 9 кв. метрів х 60 грн. 00 коп. = 534 грн. 00 коп.;

*поклейка пінопластових панелей на стелю - 8,9 кв. метрів х 25 грн. 00 коп. = 222 грн. 50 коп.;

*укладка плитки на стіну - 7, 29 кв. метрів х 80 грн. 00 коп. = 583 грн. 20 коп.;

*затирання швів - 7, 29 кв. метрів х 25 грн. 00 коп. = 182 грн. 25 коп.;

*улаштування стяжки підлоги - 8, 9 кв. метрів х 90 грн. 00 коп. = 801 грн. 00 коп.;

*укладка лінолеуму - 8, 9 кв. метрів х 25 кв. метрів = 222 грн. 50 коп.;

*монтаж плінтуса - 12 метрів х 25 грн. 00 коп. = 300 грн. 00 коп.;

*розшивка швів гіпсокартону - 8, 9 кв. метрів х 14 грн. 00 коп. = 124 грн. 60 коп.

а всього 4 571 грн. 12 коп. Під час робот в обмежених умовах застосовується коефіцієнт складності 1,5, тому загальна сума ремонту із застосуванням коефіцієнту складності складає 6856 грн. 68 коп. ( 4 571 грн. 12 коп. х 1, 5 ).

Таким чином, в результаті залиття відповідачем квартири, їй завдана матеріальна шкода на загальну суму 11 944 грн. 48 коп., ( 5 087 грн. 80 коп. + 6 856 грн. 68 коп.), в яку входить вартість відновлювального ремонту кухні та вартість будівельних матеріалів, необхідних для виконання цього ремонту.

На добровільних засадах відповідач відмовляється відшкодувати нанесені матеріальні збитки або провести ремонті роботи своїми силами та за свій рахунок.

За даним фактом комісія СГКП «ЖЕК-2» у складі: головного інженеру ОСОБА_5, інженеру з експлуатації будівель та споруд ОСОБА_6 та слюсаря-сантехніка ОСОБА_7 склали акт від 24 листопада 2015 року про те, що залиття кухні квартири позивача відбулося з квартири, яка знаходиться поверхом вище. Причину залиття комісії встановити не вдалося, оскільки квар тиронаймачі квартири № 9 не надали комісії доступу до їх квартири.

Але, в бесіді з відповідачем ОСОБА_4 позивачеві стало відомо про те, що він поставив у раковину чайник і забув виключити кран для подачі води, внаслідок чого вода пройшла через верх та затопила кухню. В усній бесіді він згодний зі своєї виною, але добровільно сплатити завдані збитки відмовляється.

Просить стягнути з відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 солідарно на її користь завдану внаслідок залиття квартири матеріальну шкоду в сумі 11944,48 грн. та судові витрати по справі.

В судовому засіданні позивач свої вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_2 в судовому засіданні позов не визнав, посилаючись на те, що вина відповідача ОСОБА_3 у даному випадку не доведена, оскільки вона з 2014 року мешкає в с.Златоустівка Волновахського району Донецької області, де здійснює догляд за хворими батьками, не встановлена дійсна причина залиття квартири, а також не доведений розмір завданої матеріальної шкоди.

Відповідач ОСОБА_4 та представник третьої особи СМКП «ЖЕК-2» в судове засідання не зявилися по невідомій суду причині.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснив, що він є чоловіком позивача. Після затоплення їх квартири сусідами зверху він зателефонував ОСОБА_3 та запропонував вирішити питання з ремонтом, на що вона відповідала, що вони згодні оплатити ремонт. Але коли він назвав суму збитків, вона відмовилася їх сплачувати. Відповідач ОСОБА_4, який фактично проживає в квартирі №9, пояснив, що затоплення відбулося через те, що він забув закрити кран для подачі води на кухні.

Суд, вивчивши та оцінивши у сукупності матеріали справи, повно та всебічно зясувавши обставини справи, дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням згідно ст.212 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорювані права, свободи чи інтереси фізичних осіб згідно зі ст1 ЦПК України, встановив наступне.

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 згідно договору дарування нерухомого майна від 22.03.2008 року.

У листопаді 2015 року внаслідок затоплення квартири позивача пошкоджено майно, яке знаходилося в квартирі.

24.11.2015 року комісією Синельниківського комунального підприємства "ЖЕК-2» у складі ОСОБА_5, інженеру з експлуатації будівель та споруд ОСОБА_6 та слюсаря-сантехніка ОСОБА_7 був складений Акт про те, що в квартирі №6 на кухні на стелі, зробленої з плитки, частково посипалися міжплиточні шви внаслідок залиття квартири. На віконних підкосах видно затемнені мокрі плями, зовнішня сторона стіни (кухонна) мокра. Причину залиття встановити неможливо, оскільки сусіди квартири, що розташовані вище поверхом (№9) не надали комісії доступу.

Згідно довідки СМКП «ЖЕК-2» від 04.03.2016 року ОСОБА_3 є основним квартиронаймачем по квартирі АДРЕСА_3.

Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 04.03.2016 року право власності на квартиру АДРЕСА_3 не зареєстровано.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Суду була надана довідка Златоустівської сільської ради Волновахського району Донецької області від 18.04.2016 року, згідно якої відповідач по справі ОСОБА_3 фактично проживає в с.Златоустівка з 22.10.2014 року по теперішній час, де здійснює догляд за хворими батьками. Відсутність відповідача ОСОБА_3 в м.Синельникове на час заподіяння шкоди також не заперечувалася в судовому засіданні позивачем та свідком ОСОБА_8

Відомості щодо постійного проживання відповідача ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_4 , в тому числі на час залиття квартири, суду не надані та нічим не підтверджені.

Роздруківка діалогу між ОСОБА_8 та ОСОБА_4 від 26.11.2015 року , яка міститься в матеріалах справи, не може бути належним доказом у справі, оскільки не відповідає вимогам щодо отримання таких доказів.

Як роз'яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Частиною 1 ст. 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 57 ЦПК України висновок експерта є одним із доказів у справі та має оцінюватися в сукупності з іншими доказами, а відповідно до ч. 4 ст. 60 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 64 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи

Суд вважає, що встановлені в судовому засіданні обставини не містять доказів щодо причинного зв'язку між винним діями відповідачів та залиттям квартири позивача, оскільки не містять жодних висновків експертів , в тому числі не підтверджуються наданим Актом комісії від 24.11.2015 року.

У зв'язку з невизнанням представником відповідача розміру заподіяних збитків та запереченням вини у залитті квартири позивача, в судовому засіданні сторонам роз'яснювалося право на звернення з відповідним клопотанням про призначення у справі будівельно-технічної експертизи, але таким правом сторони не скористалися і в ході судового розгляду справи таких клопотань не заявляли.

Таким чином, враховуючи, що в ході судового розгляду справи не був встановлений причинний зв'язок між діями відповідачів та завданням шкоди , розмір матеріальної шкоди висновками відповідних спеціалістів також не підтверджений, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 такими, що задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.. ст.ст.10,11,60,88, 212-214 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Синельниківське МКП «ЖЕК-2» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Синельниківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_9