Провадження № 2-во/760/97/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А. при секретарі Здорик Л.В. розглянувши заяву Солом'янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві про виправлення описки в ухвалі суду від 12.10.2015 у справі за поданням державного виконавця ВДВС Солом'янського РУЮ у м. Києві Юрчика І.О. про оголошення розшуку боржника ОСОБА_2 ,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 12.10.2015 подання державного виконавця ВДВС Солом'янського РУЮ у м. Києві Юрчика І.О. про оголошення розшуку боржника ОСОБА_2 - задоволено.

Оголошено розшук ОСОБА_2, РНОКПП НОМЕР_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: квартира АДРЕСА_1.

Солом'янське управління поліції ГУНП у м. Києві звернулось до суду з заявою про виправлення описки.

Заява мотивована тим, в резолютивній частині ухвали від 12.10.2015 помилково зазначено наступне: копію ухвали в двох примірниках надіслати для виконання до Солом'янського РУ ГУ МВС України в м. Києві.

Вказує, що оскільки згідно постанови Кабінету міністрів України від 16.09.2015 №730 ліквідовано територіальні органи Міністерства внутрішніх справ та створено територіальні органи Національної поліції, на час постановлення ухвали слід було зазначити: «копію ухвали в двох примірниках надіслати для виконання до Солом'янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві»

Суд дослідивши та оцінивши заяву та матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Судом встановлено, що при виготовленні резолютивної частини ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 12.10.2015 у справі №760/18164/15-ц (провадження № 6/760/671/15) дійсно помилково зазначено «копію ухвали в двох примірниках надіслати для виконання до Солом'янського РУ ГУ МВС України в м. Києві», замість «копію ухвали в двох примірниках надіслати для виконання до Солом'янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві».

Виходячи з цього, суд вважає це опискою, яка має бути виправлена судом.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість поданої заяви про виправлення описки, в зв'язку з чим приходить до висновку про її задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 219 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Солом'янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві про виправлення описки в ухвалі суду від 12.10.2015 у справі за поданням державного виконавця ВДВС Солом'янського РУЮ у м. Києві Юрчика І.О. про оголошення розшуку боржника ОСОБА_2- задовольнити.

Виправити описку, допущену в резолютивній частині ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 12.10.2015 у справі №760/18164/15-ц (провадження № 6/760/671/15).

Вважати правильним по резолютивній частині тексту ухвали - «копію ухвали в двох примірниках надіслати для виконання до Солом'янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві» замість«копію ухвали в двох примірниках надіслати для виконання до Солом'янського РУ ГУ МВС України в м. Києві».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя