Справа № 522/2081/16-ц
Провадження № 2/522/3797/16
06 червня 2016 року Приморський районний суд м. Одеси, у складі:
головуючого судді Свяченої Ю.Б.
при секретарі Шеян І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті ОСОБА_1 цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Одеської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -
ОСОБА_2 звернулась до Приморського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Одеської міської ради та просить визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3, померлого 27 липня 2015 року, обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що ОСОБА_3 був її чоловіком, і після його смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1. Позивачка не звернулась вчасно до нотаріальної контори для отримання спадщини, оскільки державний нотаріус Четвертої Одеської державної нотаріальної контори розяснив їй право на звернення з такою заявою після спливу шестимісячного строку з моменту смерті чоловіка. У звязку з даною некомпетентністю фахівця нотаріальної контори, позивачкою був пропущений строк для прийняття спадщини.
В судовому засіданні ОСОБА_2 та її представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі, надали пояснення аналогічні обставинам викладеним у позовній заяві. Позивачка просила розглядати справу в заочному порядку.
Представник Одеської міської ради у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
На підставі викладеного, з урахуванням дотримання судом вимог ст. 74 ЦПК України про сповіщення, суд визнає неявку представника відповідача у судове засідання неповажною, та вважає за можливе розглядати справу за його відсутності в заочному порядку.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, прийнявши докази, що є наявними у матеріалах справи, вислухавши думку позивачки та її представника, повно і всебічно з'ясувавши обставини, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_2 з наступних підстав.
Судом встановлено, що 27 липня 2015 року помер чоловік позивачки ОСОБА_3, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть серії І-ЖД №424147. Після його смерті відкрилась спадщина, у тому числі, у вигляді квартири АДРЕСА_1, яка належала йому на підставі договору купівлі-продажу квартири від 27 березня 2002 року.
Позивачка не звернулась вчасно до нотаріальної контори для отримання спадщини, оскільки державний нотаріус Четвертої Одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_1 двічі розясняв їй право на звернення з такою заявою після спливу шестимісячного строку з моменту смерті чоловіка.
Лише 09 лютого 2016 року позивачка повторно звернулась до Четвертої Одеської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті чоловіка, в чому їй було відмовлено, у звязку з пропуском шестимісячного строку на подання такої заяви.
У звязку з вищевикладеними обставинами, позивачкою був пропущений 6-місячний строк для прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3 згідно вимог ст. ст. 1270, 1272 ЦК України.
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У відповідності до положень ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
У відповідності до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2007 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому виходив з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Тому, суд вважає доведеним у судовому засіданні факт того, що пропуск строку для прийняття спадщини після смерті чоловіка позивачкою був обумовлений некомпетентністю фахівця нотаріальної контори, який невірно розяснив їй право на звернення з заявою про прийняття спадщини після спливу шестимісячного строку, що є обєктивними поважними причинами для пропуску такого строку.
У відповідності до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, зокрема кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру.
Таким чином, суд вважає обґрунтованими вимоги позивачки щодо визначення їй додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3
Керуючись п. 19, 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2007 р. «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 15, 16, 1217, 1218, 1222, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 5, 6, 10, 11, 57, 60, 88, 208-209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_2 до Одеської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.
Визначити для ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3, померлого 27 липня 2015 року, тривалістю в три місяці з моменту вступу в законну силу рішення суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Одеської області через Приморський районний суд м. Одеси. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: Ю.Б. Свячена