Провадження № 2/761/1509/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Рибака М.А.,

при секретарі Сівоха І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду міста Києва в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, в інтересах якого діє мати ОСОБА_2., ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2015 року ОСОБА_1. (далі по тексту також - позивач) звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, в інтересах якого діє мати ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (далі по тексту також - відповідачі) про визнання права власності на спадкове майно.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_6. Його спадкоємцями є його двоє дітей, дружина та батьки, тобто усі сторони у справі. У встановлений законом строк позивач звернувся до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Мати позивача ОСОБА_2 подала заяву про відмову від спадщини на користь свого сина брата позивача ОСОБА_3, а дід позивача ОСОБА_5 та баба ОСОБА_4 подали заяву про відмову від своїх часток у спадщині на користь позивача.

Батьки позивача перебували у зареєстрованому шлюбі з 26.12.1995 року по день смерті батька. 28.05.2002 року, мати позивача у період перебування у шлюбі із батьком, придбала квартиру АДРЕСА_1.

На сьогоднішній день позивач позбавлений можливості отримати у спадщину майно, яке належало його батьку на праві спільної сумісної власності із матір'ю позивача, оскільки відповідна частка за життя батька в спільному сумісному майні не була визначена, про що свідчить постанова державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.08.2015 року саме з цих підстав.

За таких обставин, ? частка спірної квартири є спадковим майном. Враховуючи те, що спадкоємцями є п'ятеро осіб, то кожному із них мало б на праві спадщини належати 1/10 частка від спірної квартири. Проте, у зв'язку із відмовою дружини спадкодавця від спадщини її частка (1/10) додається до частки сина спадкодавця ОСОБА_3, а частка ОСОБА_4 (1/10) та ОСОБА_5 (1/10) додаються до частки позивача (1/10).

Посилаючись на викладене, позивач просив визнати, що частки ОСОБА_6 та ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1, що належить їм на підставі договору купівлі продажу квартири від 28.05.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Морозовою С.В. за реєстровим № 3931, є рівними, а саме по 1/2 кожному. Визнати, що до складу спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1., увійшла 1/2 частка квартири, що розташована по АДРЕСА_1. Визнати право власності ОСОБА_1 на спадкове майно, що залишилося після смерті його батька ОСОБА_6, а саме на 3/10 частки квартири АДРЕСА_1.

В судовому засіданні позивач позов підтримав та просив суд про його задоволення.

В судовому засіданні ОСОБА_2 позов визнала та не заперечувала проти його задоволення.

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судове засідання не з'явились, в поданих до суду заявах позов визнали та не заперечували проти його задоволення.

Суд, заслухавши пояснення позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 64).

Після його смерті 13.03.2015 року Першою київською державною конторою було заведено спадкову справу № 317/2015 (а.с. 60-94).

13.03.2015 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини (а.с. 61).

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відмовились від прийняття спадщини на користь позивача ОСОБА_1. (а.с. 62, 63).

ОСОБА_2 подала нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини на користь ОСОБА_3 (а.с. 76).

Постановою від 11.08.2015 року нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири АДРЕСА_1 у зв'язку із тим, що не було виділено частку померлого у вказаній квартирі (а.с. 90).

Із матеріалів справи вбачається, що з 26.12.1995 року померлий ОСОБА_6 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі (а.с. 80).

Відповідно до договору купівлі-продажу від 28.05.2002 року, ОСОБА_2 придбала квартиру під АДРЕСА_1 (а.с. 92).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 70 СК України у разі поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що оскільки за життя не було виділено частку померлого у майні, що було набуте за час шлюбу, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині визнання рівними часток померлого та ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1.

Окрім того, слід також задовольнити позовні вимоги в частині визнання того, що до складу спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_6 увійшла ? частина квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до ч.ч. 2 та 3 ст. 1275 ЦК України якщо від прийняття спадщини відмовився один із спадкоємців за законом з тієї черги, яка має право на спадкування, частка у спадщині, яку він мав право прийняти, переходить до інших спадкоємців за законом тієї ж черги і розподіляється між ними порівну. Положення цієї статті не застосовуються, якщо спадкоємець відмовився від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця, а також коли заповідач підпризначив іншого спадкоємця.

У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Оскільки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відмовились від прийняття спадщини на користь позивача ОСОБА_1., а ОСОБА_2 подала заяву про відмову від прийняття спадщини на користь ОСОБА_3, то суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині визнання права власності за позивачем на спадкове майно, що залишилося після смерті його батька ОСОБА_6, а саме на 3/10 частки квартири АДРЕСА_1.

Враховуючи наведене, клопотання представника позивача про повернення надмірно сплаченого судового збору в сумі 2251,42 грн. задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 1216, 1261, 1275 ЦК України, ст.ст. 60, 70 СК України, статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218, ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, в інтересах якого діє мати ОСОБА_2., ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати частки ОСОБА_6 та ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1, як рівні, а саме по 1/2 кожному.

Визнати, що до складу спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, увійшла 1/2 частка квартири, що розташована по АДРЕСА_1.

Визнати право власності ОСОБА_1 на спадкове майно, що залишилося після смерті його батька ОСОБА_6, а саме на 3/10 частки квартири АДРЕСА_1.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ М.А. РИБАК