Справа № 204/3622/16-ц
Провадження № 2/204/1606/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 травня 2016 року м.Дніпропетровськ

Суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Тітова І.В., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до комунального підприємства «Дніпропетровського міжміського бюро технічної інвентаризації», третя особа ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні майном,

в с т а н о в и л а:

25 травня 2016 року до суду надійшла вищевказана позовна заява.

26 травня 2016р., згідно з реєстром передачі справ, матеріали позовної заяви передані судді Тітовій І.В.

Із матеріалів позовної заяви випливає, що вона не відповідає вимогам, викладеним у ст.ст.119-120 ЦПК України, а саме:

-у позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-позивачем не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину;

-не сплачено судовий збір за всі вимоги.

Відповідно до вимог ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем до позовної заяви було додано квитанцію про сплату судового збору в сумі 551грн.20коп., а фактично у прохальній частині позову позивач заявляє дві вимоги, немайнового характеру.

Згідно із положеннями ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551грн.20коп.

У відповідності до п.13 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014р., якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Окрім того, п.41 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013р. №3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» встановлено, що перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

Згідно з п.42 вищевказаної постанови виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Зокрема, це позови про право власності на таке майно.

Проте, документу, який би підтверджував місцезнаходження нерухомого майна, а саме того, що воно знаходиться на території Красногвардійського району м.Дніпропетровська, позивачем надано не було.

У відповідності до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119,120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

Виходячи із вищевикладеного, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом викладення обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначенням доказів, що підтверджують кожну обставину, надання документу про сплату судового збору за вимогу немайнового характеру та надання документу, який би підтверджував місцезнаходження нерухомого майна саме на території Красногвардійського району м.Дніпропетровська.

Керуючись ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до комунального підприємства «Дніпропетровського міжміського бюро технічної інвентаризації», третя особа ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні майном залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків один день з дня отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду у встановлений строк, заява буде вважатись неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тітова