Справа № 442/4204/16-ц
У х в а л а

"10" червня 2016 р. Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Коваль Р.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезгаданим позовом.

Оглянувши матеріали справи, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 119 ЦПК України, а саме, згідно роз'яснень, наданих у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст.119 ЦПК України. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати:- місце відкриття спадщини;- коло спадкоємців, які прийняли спадщину;- законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини у випадку, якщо спадщина відкрилась до 1 січня 2004 року або ж спадкодавець проживав в іншій державі, спадкоємець є іноземним громадянином та проживає в іншій державі, а спадкове майно знаходиться на території України.

Обставини, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст.179 ЦПК) у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця.

Слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Ознайомившись із даною позовною заявою, встановлено що, зазначену позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у п.5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України, а саме відсутня, передбачена ст.49 Закону України «Про нотаріат» N 3425-XII від 02.09.1993р. обґрунтована постанова про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Адже відповідно до зазначеної норми, на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов'язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Крім того, за положеннями ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

В матеріалах справи відсутня квитанція про сплату судового збору; відсутній документ про оцінку нерухомого майна, а посилання позивача на неможливість визначення вартості майна не заслуговують на увагу.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», який набрав чинності станом на 01.09.2015 рік, ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру передбачена сплата судового збору у розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно з п. 9 ч. 1ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається в позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Крім того , згідно ч.1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відтак, належних доказів про дійсну вартість нерухомого майна у матеріалах справи немає, а тому позивачеві, необхідно визначити ціну позову, згідно до якого сплатити судовий збір та представити суду оригінал такого документу, що підтверджує сплату судового збору за майнову вимогу у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. (ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Дана позиція також висвітлена в п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України № 2 від 12.06.2009 року « Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», де зазначено, якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в двох днів з моменту отримання копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.Г.Коваль