Справа № 755/2628/16-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" квітня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Ластовки Н.Д.,

за участю секретаря- Фузік Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа Публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк» про скасування рішення Постійно діючого третейського суду, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з заявою про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 11 листопада 2011 року по справі № 855/11 за позовом ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на майно ОСОБА_1 за договором застави № 23ВД-z/6 від 31.03.2006 року.

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що рішення третейського суду, прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вказує, що спірні правовідносини регулюються Законом України Про захист прав споживачів, а тому дана справа не підвідомча третейському суду відповідно до п.14 ч.1.ст 6 Закону України Про третейські суди, що є підставою для скасування оскаржуваного рішення. Крім того, посилається на те, що справа розглянута без участі відповідача ОСОБА_1, або її уповноваженого представника. Третейським судом всі повідомлення направлялись на адресу: АДРЕСА_1, в той час як заявниця ще 02.11.2009 року була знята з реєстрації за вказаною адресою. 23 березня 2011 року місце реєстрації проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2. Отже, ОСОБА_1 вказує на те, що вона не була повідомлена про третейський розгляд справи, та була незаконно позбавлена права надати суду заперечення проти позову, а отже рішення третейського суду повинно бути скасовано, оскільки третейський суд ухвалив рішення без її участі і вона була позбавлена можливості надати свої заперечення.

Про наявність такого рішення ОСОБА_1 дізналась лише у січні 2016 року, після ознайомлення її представника з матеріалами цивільної справи № 643/15970/15-ц, що розглядається суддею Московського районного суду м. Харкова Зінченко Ю.Є. (спір щодо припинення договору застави № 23ВД-z/6 від 31.03.2006 року.)

З огляду на зазначене, та враховуючи, що Постійно діючий третейський суд при Асоціації українських банків рішенням від 11 листопада 2011 року у справі № 855/11 вирішив питання про права і обов'язки ОСОБА_1, яка не брала участі у справі, та не була належним чином повідомлена про судовий розгляд, керуючись ст. 256, 257 ЦК України, ст. ст. 389-1, 389-5 ЦПК України, позивач просила: 1.Визнати строк подання заяви на скасування третейського суду не пропущеним та прийняти заяву до розгляду. 2.Скасувати Рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків рішенням від 11 листопада 2011 року у справі № 855/11 за позовом ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на майно ОСОБА_1 за договором застави № 23ВД-z/6 від 31.03.2006 року.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, хоча була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, до суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність.

Представник Публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк» у судове засідання з'явився, підтримав надані до суду письмові заперечення на заяву з посиланням на те, що заявником було пропущено строк звернення до суду із заявою про скасування рішення третейського суду, у матеріалах третейської справи наявні відповідні поштові реєстри, що свідчать про належне виконання третейським судом вимог Регламенту третейського суду щодо своєчасного направлення на адресу заявника ухвали про відкриття провадження у справі та інших процесуальних документів.

Відповідно до положень ст. 389-4 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд, вислухавши пояснення представника ПАТ "ВТБ Банк", вивчивши подані документи, оглянувши матеріали цивільної справи 755/2628/16-ц та матеріали цивільної справи 2604/3257/2012, матеріалів справи № 855/2011 Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків прийшов до наступного висновку.

В ході розгляду справи судом встановлено, що Постійно діючим Третейським судом при Асоціації українських банків 11.11.2011року, у складі третейських суддів Андреєвою В.А. (головуючий), Григоровою І.П., Ярецьким О.А. по справі за позовом ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на заставлене майно за договором застави рухомого майна було прийнято рішення, згідно якого позовні вимоги ПАТ «ВТБ Банк» були задоволенні в повному обсязі, а саме: в рахунок погашення заборгованості по кредитному договору № 23ВД від 24.03.2006, за кредитом- 1571685,89 доларів США., по відсотках за період з 01 квітня 2010 року по 24 липня 2011 року - 544 126,79 доларів США., поточної заборгованості по сплаті процентів за період з 25 липня 2011 року по 24 серпня 2011 року у розмірі 23007,74 доларів США, 30% річних, нарахованих за весь час прострочення сплати процентів за період з 01 грудня 2008 року по 30 серпня 2011 року у розмірі 15807,03 доларів США., звернуто стягнення на користь ПАТ «ВТБ Банк» на наступне майно ОСОБА_1 на предмет застави, а саме: транспортний засіб: марки-MERCEDES-BENS, модель СL 500, реєстраційний НОМЕР_3, 2002 року випуску, колір - сірий, тип - легковий, номер кузова НОМЕР_1 (Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_4, видане МРЕВ ДАІ в м. Харкові, 23.01.2003 р.) та транспортний засіб: марки-PORSCHE, реєстраційний НОМЕР_5, 2003 року випуску, колір - чорний, кузов № НОМЕР_2, (Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_6, видане МРЕВ ДАІ в м. Чугуїв, 24.02.2004 р.), шляхом проведення прилюдних торгів або із застосуванням іншої процедури, що передбачені статтею 26 ЗУ «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», за початковою ціною, що визначається відповідно до Законодавства України, враховуючи переважне перед іншими кредиторами право ПАТ «ВТБ Банк» отримати задоволення із вартості заставленого майна, а також стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача витрати по сплаті третейського збору в сумі 25500 грн. (справа №855/11).

При огляді матеріалів цивільної справи 2604/3257/2012 судом встановлено, що ПАТ «ВТБ Банк» звернувся з заявою до Дніпровського районного суду м. Києва про видачу виконавчого листа на примусове виконання рішення третейського суду відповідно до ст. 389-7 - 389-8 ЦПК України, в зв'язку з тим, що Рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків рішенням від 11 листопада 2011 року у справі № 855/11 відповідачем ОСОБА_1 добровільно не виконане.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03 березня 2012 року заяву ПАТ «ВТБ Банк» про видачу виконавчого листа на підставі Рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків рішенням від 11 листопада 2011 року у справі № 855/11 задоволено.

У заяві ОСОБА_1 про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 11 листопада 2011 року, вона посилається на те, що справа третейським судом розглянута без її участі, або її уповноваженого представника та всі повідомлення про її виклик третейським судом направлялись на адресу: АДРЕСА_1, в той час як вона ще 02.11.2009 року була знята з реєстрації за вказаною адресою, а 23 березня 2011 року місце реєстрації проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2. Тому заявниця вважає, що вона не була повідомлена про третейський розгляд справи, та була незаконно позбавлена права надати суду заперечення проти позову.

Відповідно до положень ст. 389-1 ЦПК України сторони, треті особи, а також особи, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їх права і обов'язки, мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення третейського суду.

Як вбачається із матеріалів справи, зокрема справи № 855/11 Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків у резолютивній частині рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 11 листопада 2011 року судом зазначені адреси відомі суду під час розгляду справи, як позивача так і відповідача.

Згідно матеріалів справи третейського суду, ОСОБА_1 направлялись наступні документи: копія ухвали про порушення третейського розгляду по справі від 26.10.2011, копія ухвали про накладення арешту, копія рішення. Разом з цим, повістки за цією адресою відповідач не отримувала. Кореспонденція, направлена на адресу відповідача, поверталася до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Встановлено, що третейський суд направляв повістки ОСОБА_1, за відомим суду її місцем проживання: АДРЕСА_1, про що є відповідні повідомлення в справі № 855/11 Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків. Про наявність будь-яких інших адрес чи про зміну своєї адреси ОСОБА_1 не повідомляла ані заставодержателя, ані третейський суд.

Як зазначено у ст.51 Закону України «Про третейські суди» заяву про скасування рішення третейського суду може бути подано до компетентного суду сторонами, третіми особами протягом трьох місяців з дня прийняття рішення третейським судом, а особами, які не брали участь у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їх права і обов'язки, - протягом трьох місяців з дня, коли вони дізналися або повинні були дізнатися про прийняття рішення третейського суду.

Згідно із ч.2 та ч.3 ст.389-1 ЦПК України заява про скасування рішення третейського суду подається до суду за місцем розгляду справи третейським судом сторонами, третіми особами протягом трьох місяців з дня прийняття рішення третейським судом, а особами, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їх права і обов'язки, - протягом трьох місяців з дня, коли вони дізналися або повинні були дізнатися про прийняття рішення третейським судом. (ч.2) Заява, подана після закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала. (ч.3)

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України «Про третейські суди», третейські суди вирішують спори на підставі Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів та міжнародних договорів України.

За вимог ч. 5 ст. 74 Цивільного процесуального кодексу України, судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі.

Як передбачено ч. 5 ст. 74 Цивільного процесуального кодексу України, у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно ч. 3, 4 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України, якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею, а за їх відсутності - відповідній житлово-експлуатаційній організації або виконавчому органу місцевого самоврядування. У разі відсутності адресата особа, що доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків, документи та інші письмові матеріали направляються за останнім відомим місцем проживання фізичної особи чи за юридичною адресою або місцезнаходженням юридичної особи рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи в інший спосіб, що передбачає отримання доказів доставки документів та інших письмових матеріалів адресатові, та вважаються такими, що отримані в день такої доставки, навіть якщо на цей час одержувач за цією адресою не знаходиться чи не проживає, а про зміну своєї адреси ним не було повідомлено іншу сторону належним чином.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторони, які задіяні в ході судового розгляду, зобов'язані з розумним інтервалом часу самі цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Таким чином, з досліджених судом матеріалів справи та встановлених в судовому засіданні обставин, щодо підстав пропуску строку на подання заяви про скасування рішення третейського суду, вбачається, що заявник звернувся до компетентного суду з заявою про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 11 листопада 2011 року у справі №855/11, з порушенням строку визначеного для оскарження рішення третейського суду. Належних та допустимих доказів, які мали б документально підтвердити поважність причин у заявника на пропущення ним 3-місячного строку звернення до суду, суду не надано, та в судовому засіданні судом не встановлено.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків по справі №855/11 є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, а подана нею заява про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків по справі № 855/11 слід залишити без розгляду, у зв`язку з пропущенням строків для звернення до суду із заявою про скасування рішення третейського суду.

Керуючись ч. 1 ст. 11, ст.51 Закону України «Про третейські суди», ст.ст. 76, 207, ч.2 та ч.3 ст.389-1 ЦПК України , суд,-

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків по справі № 855/11 - відмовити.

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк» про скасування рішення Постійно діючого третейського суду - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: