Справа № 523/8813/16-ц
Провадження №2/523/3703/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" червня 2016 р.Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Бабаков В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення спільної часткової власності, стягнення компенсації за частку у спільній частковій власності,-

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшла вищевказана позовна заява.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч.2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Однак, позивачем в позовній заяві не вказана ціна позову, яка складається з оціночної вартості спірного майна.

Також згідно ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору. Суду надається оригінал квитанції про сплату судового збору.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звернувся з двома вимогами, а саме: однією вимогою майнового характеру про стягнення компенсації за частку у спільній частковій власності та однією а вимогою немайнового характеру про припинення спільної часткової власності.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»(редакція від 01.09.2015 року), за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»(редакція від 01.09.2015 року) судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2016 року розмір мінімальної заробітної плати становив 1 378,00 грн.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»(редакція від 01.09.2015 року), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6 890,00 грн.).

Таким чином, судовий збір за вимогу майнового характеру має бути сплачено у розмірі 1 % від ціни позову, що складається з ринкової вартості спірного майна.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»(редакція від 01.09.2015 року), у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»(редакція від 01.09.2015 року), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,2 грн.).

Отже, судовий збір за вимогу немайнового характеру має бути сплачено розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,2 грн.).

Позивачем при подачі позову сплачено 551,21 гривень на рахунок суду, але, як зазначалося вище, не вказано ціну позову, тобто оціночну вартість спірного майна.

Тобто фактично позивачем не надано документів, що підтверджують сплату судового збору відповідно до вимог заявлених в позовній заяві.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачу необхідно уточнити позовну заяву, вказавши ціну позову, оціночну вартістю спірного майна, сплатити судовий збір відповідно до заявлених вимог.

У відповідності до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119-121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення спільної часткової власності, стягнення компенсації за частку у спільній частковій власності - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк, що не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя