Провадження №2/447/89/16
Справа №447/2293/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ У К Р А Ї Н И

11.04.2016 року Миколаївський районний суд Львівської області

в складі: головуючого судді Карбовнік І. М.

при секретарі Данилів О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3. В обґрунтування позовних вимог, зазначає, що 29 березня 2014 року померла його мати. Після смерті якого відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме 1/4 частину квартири №36, що знаходиться у будинку №29 по вул.. Винниченка, в м. Новий Розділ, Львівської області.

Позивач несвоєчасно звернувся в державну нотаріальну контору, з приводу прийняття спадщини, так як на час її відкриття перебував за межами України у м. Красногорск Московської області Російської Федерації на роботі, виконуючи трудові обов'язки.

Даний факт підтверджується повідомленням про постановку на облік фізичної особи в податковому органі від 17.03.2014р., № 145537, патентом серії 50 № 14045185 від 11.04.2014р., звідки повернувся 28.12.2014р. та пробув вдома до 16.01.2015р., що підтверджується паспортом громадянина України для виїзду за кордон.

Пізніше, 16.01.2015 року він повернувся до виконання трудових обов'язків на територію Російської Федерації, де пробув до 10.08.2015р.

Таким чином, наявність у нього трудових обов'язків, що обмежують можливість у вільному розпорядженні робочим часом, а також значну відстань між місцем його роботи, а саме: м. Красногорск Московської області Російської Федерації, та місцем відкриття спадщини - м. Новий Розділ Львівської області вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними.

Постановою Державного нотаріуса Новороздільської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Львівській області від 17.09.2015р. № 982/02-31 йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з пропуском встановленого 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Встановити додатковий строк для прийняття спадщини можна лише у судовому порядку.

В судовому засіданні позивач та його представник ОСОБА_4 позов підтримали в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві та просили такий задоволити.

Відповідач та її представник ОСОБА_5 в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували та з підстав зазначених у поданому до суду запереченні просили в позові відмовити в повному обсязі.

Третя особа Новороздільська державна нотаріальна контора в судове засідання не зявилася, однак надіслала до суду клопотання, в якому покладалась на думку суду.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, відповідача та його представника, покази свідків, дослідивши докази по справі, зясувавши дійсні обставини справи, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Факт смерті ОСОБА_3 стверджується копією свідоцтва про смерть від 31.03.2014 року серії І-СГ №335777.

ОСОБА_3 доводиться матір»ю ОСОБА_1, що стверджується відповідним свідоцтвом про його народження.

Відповідно до ч.3 ст.. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_1 до смерті матері проживав окремо у власній квартирі, пропустив шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини, а також у нього відсутня письмова згода другого спадкоємця.

Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Положеннями ст. 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Як на підставу пропуску строку для подання зави про прийняття спадщини позивач посилається на велику відстань між місцем своєї роботи та місцем знаходження спадкового майна.

Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з положеннями п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Оцінивши в сукупності всі зібрані докази по справі, суд приходить до висновку, що посилання позивача на пропуск строку для прийняття спадщини з поважної причини не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки такий не надав суду доказів того, що працює за трудовим контрактом і відповідно мав можливість виїхати до місця прийняття спадщини. А також позивач не був позбавлений можливості подати заяву поштою, завіривши свій підпис у консула України в дипломатичному представництві, а тому підстав для визначення йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини суд не вбачає.

Керуючись ст.ст. 208,209, 212, 215, 218 ЦПК України, ст. 1270, 1272 Цивільного кодексу України, суд,-

в и р і ш и в :

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Львівської області протягом 10 днів з моменту його проголошення.

Суддя : Карбовнік І. М.