Провадження № 2-п/369/60/16
УХВАЛА

Іменем України

10.05.2016 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Дуплій Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 грудня 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду від 25 грудня 2015 року позов задоволено частково. Стягнено з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 - аліменти на утримання дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/5 частини всіх видів заробітку, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму щомісячно до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 09 грудня 2015 року.

Не погоджуючись з рішенням суду відповідач ОСОБА_1 подав заяву про перегляд заочного рішення. Своє прохання мотивував тим, що при постановлені рішення судом було допущено порушення норм матеріального права, допущена неповнота при зясуванні всіх обставин справи, які мають важливе значення для правильного вирішення справи, а також інші порушення процесуального права.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 заяву підтримав. Суду пояснив, що відсутнє належне повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи. При ухвалення рішення суду не було враховано те, що на утриманні у відповідача є ще дві неповнолітні дитини. За рішенням суду з нього стягуються аліменти на їх утримання в розмірі 1/3 частини всіх доходів. Тому загальний розмір аліментів складає більше 50%, що суперечить Закону України «Про виконавче провадження». Вважає за доцільне стягнути аліменти в розмірі 1/6 частини, що б урівняло всіх дітей. Просив задоволити заяву, скасувати заочне рішення та призначити справу в загальному порядку.

У судовому засіданні позивачка та її представник проти доводів заяви заперечували. Суду пояснили, що рішення суду ухвалене з дотриманням вимоги закону, врахована наявність ще двох дітей та те, що її дитина є малолітньою та її дійсні потреби. Просили суд відмовити в задоволенні заяви та залишити рішення суду без змін.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для привального вирішення справи.

Причини неявки та неповідомлення їх, суд вважає необґрунтованими, так як представником заявника не надано доказів, які підтверджували не можливість прибуття в судове засідання та неможливість повідомлення про причини неявки ні до заяви, ні в судовому засіданні. Усні пояснення з даного питання не є належним доказом.

За ч.2 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь в справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь в справі, не зявились в судове засідання без поважних причин.

Доводи заявника, що він не був повідомлений про час та місце розгляду справи, спростовуються матеріалами справи.

Встановлено, що рішенням Богунського районного суду м. Житомир стягнено з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 аліменти на утримання дітей Богдана, ІНФОРМАЦІЯ_2, Ярослава, ІНФОРМАЦІЯ_3, в розмірі 1/3 частини всіх доходів до повноліття дітей.

Відповідно до ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» розмір відрахувань із заробітної плати та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування. Обмеження розміру відрахувань із заробітної плати

встановлюється законодавством про працю. Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю, відшкодування шкоди у зв'язку із втратою годувальника та збитків чи шкоди, заподіяних злочином, - п'ятдесят відсотків; за всіма іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - двадцять відсотків.

Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати не може перевищувати п'ятдесят відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі в разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати в разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати сімдесяти відсотків.

Зважаючи, що судовими рішеннями з ОСОБА_1 стягнуто 1/3+1/5 частину доходу, що не перевищує встановлене законодавче обмеження в 70%, тому доводи заяви про порушення вимоги Закону України «Про виконавче провадження» є необґрунтованими.

Також суд не бере до уваги посилання відповідача, що розмір аліментів має бути на всіх дітей однаковий це 1/6 частину на кожного, оскільки при визначенні розміру аліментів суд враховував не тільки кількість дітей, стягнення за виконавчими документами, а, насамперед, дійсні потреби дитини, зумовлені віком, станом здоровя, тощо.

Крім того, інші доводи заяви, які зводяться до неповноти встановлення всіх обставин, не спростовують висновків суду, викладених в рішенні, та не мають істотного значення.

Зважаючи на необхідність доведення двох обставин, а саме заявником не надано суду доказів того, що він не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилався, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тому заява залишається без задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 231, 232 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 грудня 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку.

Суддя