Справа № 355/1533/16-ц
Провадження № 2/355/754/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 грудня 2016 року суддя Баришівського районного суду Київської області Єременко В.М., розглянувши матеріали цивільної справи №355/1533/16-ц, №пр.2/355/754/16 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Баришівська районна державна нотаріальна контора про розірвання договорів купівлі-продажу нерухомого майна та стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Баришівська районна державна нотаріальна контора про розірвання договорів купівлі-продажу нерухомого майна та стягнення грошових коштів.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 119 ЦПК України, а саме позивачем не в повному обсязі сплачений судовий збір.

Судовий збір має бути сплачено відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», згідно якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Так, позивач ОСОБА_1 в позовній заяві просить суд зменшити розмір судового збору, який їй необхідно сплатити за подання даної позовної заяви до суду. Вказуючи на своє важке становище, низький рівень доходу у вигляді пенсії, оскільки вона не має жодної можливості сплатити за подання позовної заяви судовий збір в повному обсязі.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, суд дослідивши матеріали позовної заяви та доданих до неї документів вважає, що вимоги про зменшення розміру судового збору є необґрунтованими і не підлягають до задоволення, так як ОСОБА_1 не надала суду доводи і докази щодо її майнового стану, що унеможливлює сплату судового збору, а саме документи, які свідчили б про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків.

У звязку з вищенаведеним позивачу слід доплатити судовий збір і надати суду оригінал документу про його сплату.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119 і 120 ЦПК України, суд повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Баришівська районна державна нотаріальна контора про розірвання договорів купівлі-продажу нерухомого майна та стягнення грошових коштів - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки та привести заяву у відповідності до вимог ст.ст. 119-121 ЦПК України у строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити позивачу, що вразі невиконання ухвали про залишення без руху, вона буде вважатися неподаною та їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Баришівського районного суду ОСОБА_4