ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5877/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"08" грудня 2016 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:
головуючого - судді Коренюк А.М.
при секретарі Леонтьєва В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у місті Києві в особі Сьомої київської державної нотаріальної контори, Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об»єкти нерухового майна, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, суд -
ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у місті Києві в особі Сьомої київської державної нотаріальної контори, Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об»єкти нерухового майна, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - квартиру НОМЕР_2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року її рідного брата - ОСОБА_3. Мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року у віці 60 років помер її брат, який вважався власником квартири НОМЕР_2, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 що у Дарницькому районі м. Києва. З метою оформлення спадкових прав на вказану квартиру вона, як спадкоємець другої черги спадкування за законом, звернулась до нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори, проте у видачі Свідоцтва про право власності на спадкове майно їй було відмовлено постановою від 12 травня 2016 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв»язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на вказану квартиру. Вважаючи себе спадкоємцем другої черги за законом, й у зв»язку з відсутністю будь-яких інших осіб, які претендували б на спадщину, оскільки померлий за життя був самотнім, сім»ї (дружини, дітей) не мав, просить визнати за нею в порядку спадкування право власності на вказане майно. Факт володіння спадкодавцем на праві власності вказаним майном та її право претендувати на це майно в порядку спадування підтверджується документами, що вказують на родинний зв»язок між нею та померлим, як сестри та брата (свідоцтва про народження), інформацією Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об»єкти нерухового майна про те, що спірна квартира дійсно належить ОСОБА_3 тощо.
В судовому засіданні позивпачка та її представник ОСОБА_4, діючий на підставі договору про надання правової допомоги від 15 червня 2016 року (а.с.30), позовні вимоги підтримала з тих же підстав та просила їх задоволенити.
Відповідач - Київська міська рада в судове засідання повторно не з»явився, про час та місце розгляду справи повідомлений згідно чинного законодавства належним чином - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення.
Треті особи в судове засідання повторно не з»явились, про час та місце розгляду справи повідомлені згідно чинного законодавства належним чином - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення.
Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
За таких підстав судом відповідно до положень статті 224 ЦПК України визнано за можливе ухвалити по даній справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та за погодженням позивача.
Вислухавши пояснення позивача, його доводи та заперечення, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з»ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об»єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали спадкової справи, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.
Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року у віці 60 років помер ОСОБА_3 - брат позивачки, який вважався власником квартири НОМЕР_2, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 що у Дарницькому районі м. Києва (а.с.44, 45, 51 /матеріали спадкової справи/).
Факт володіння спадкодавцем на праві власності вказаним майном та право позивача претендувати на це майно в порядку спадування за законом підтверджується інформаціїю уповноваженого органу про дійсність правовстановлюючого документа на майно й документами, що вказують на родинний зв»язок між позивачкою та померлим, як сестри та брата - свідоцтва про їх народження (а.с.5, матеріали спадкової справи /а.с.43-55/).
Інших спадкоємців першої черги спадкування після смерті ОСОБА_3 немає, що підтверджується матеріалами спадкової справи (а.с.43-55), які були предметом дослідження в ході розгляду справи.
З метою оформлення спадкових прав на вказану квартиру позивач, як спадкоємець другої черги, звернулась до нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори, проте у видачі Свідоцтва про право власності на спадкове майно їй було відмовлено постановою від 12 травня 2016 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв»язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на вказану квартиру, й роз»яснено право звернення до суду для вирішення спору (матеріали спадкової справи /а.с.43-55/).
Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України).
Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України).
Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов»язків (спадщини) фід фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом та за законом ( ст.1217 ЦК України).
Спадкоємці за законом, відповідно до ст.1258 ЦК України, одержують право на спадкування почергово.
Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст.1262 ЦК України).
Позивач, будучи у близьких родинних відносинах з спадкодавцем, вважається спадкоємцем другої черги спадкування за законом відносно всієї спадкової маси, й у зв»язку з відсутністю будь-яких інших осіб, які претендували б на спадщину, оскільки померлий за життя був самотнім, сім»ї (дружини, дітей) не мав, що підтверджується матеріалами спадкової справи, у суду є всі правові підстави для визнання за ним права власності на квартиру.
За таких підстав позов уцілому є обгрутованими, доведеним та таким, що підлягає задоволенню; підстав, що спростовують позовні вимоги, судом не встановлено.
Ні підставі вищевикладеного, ст.ст. 1216, 1217, 1258, 1259, 1262 ЦК України, керуючись ст. ст. 6, 7, 10, 11, 15, 57, 60, 81, 88, 195-196, 208, 209, 213-215, 218, 174, 130, 222, 224, 293, 294 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у місті Києві в особі Сьомої київської державної нотаріальної контори, Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об»єкти нерухового майна, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2, ідентифікаційний код платника податків - НОМЕР_1, в порядку спадкування за законом право власності на квартиру НОМЕР_2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3.
За письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом 10 днів з дня отримання копії заочного рішення до суду першої інстанції, заочне рішення може бути переглянуто судом, який постановив рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання заяви про апеляційне оскарження протягом 10 днів з дня його проголошення.
Строк, протягом якого розглядатиметься заява відповідача про перегляд заочного рішення не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.
Позивач вправі оскаржити заочне рішення в загальному порядку, передбаченому ЦПК України, подавши до апеляційного суду м. Києва апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня його проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.
Копію заочного рішенні невідкладно направити відповідачу після його проголошення рекомендованою поштою (зі зворотнім повідомленням).
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Суддя: Коренюк А.М.