Справа № 754/8099/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

01 липня 2016 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Грегуль О.В.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувшись до суду з вищевказаним позовом, просить скасувати постанову № 41493430 від 21.01.2014 року про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження і зняти арешт та заборону відчуження з нерухомого майна, належного йому на праві власності.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 22.06.2016 року, зазначений позов залишено без руху з наданням строку для усунення його недоліків з тих підстав, що позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до положень ст. 11 ЦПК України, визначення меж позовних вимог, це виключне право позивача.

У порушення п. 3, п. 5 і п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, зі змісту позову не вбачається і в позові не викладено обставин та не зазначено доказів того, про яке конкретно майно йдеться в позові, оскільки від правильності вирішення даного питання, залежить правильність виконання судом вимог ч. 2 ст. 114 ЦПК України, щодо дотримання правил виключної підсудності.

Крім того, з позову вбачається, що арешт на майно накладено постановою відповідача від 21.01.2014 року при примусовому виконанні виконавчого документа.

При цьому, в порушення п. 5 і п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позові не викладено обставин і не зазначено доказів того, якими конкретно неправомірними діями чи бездіяльністю відповідача, порушені права, свободи та інтереси позивача і чим конкретно це підтверджується, оскільки ні з позову, ні з додатків до нього не вбачається, що позивач взагалі звертався до відповідача саме з вимогою про зняття арешту з майна і йому було відмовлено в знятті арешту та чим конкретно це підтверджується.

Також у порушення п. 5 і п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позові не викладено обставин і не зазначено доказів того, що відповідач позбавлений можливості скасувати арешт із спірного майна, саме в межах виконавчого провадження по якому накладався цей арешт та чим конкретно це підтверджується.

При подачі позову позивач сплатив: 551 грн. 21 коп. - судового збору, що підтверджується доданою до позову квитанцією № 15820771 від 16.06.2016 року.

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, 1. Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі. За подання нерезидентами позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір може сплачуватися нерезидентами в іноземній валюті з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати. За подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати. 2. У разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи. У разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред'явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання щодо повернення суми судового збору вирішується відповідно до статті 7 цього Закону. 3. За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. За подання позовної заяви про розірвання шлюбу з одночасним поділом майна судовий збір справляється за розірвання шлюбу і за поділ майна. 4. За повторно подані позови, що раніше були залишені без розгляду, судовий збір сплачується на загальних підставах. 5. За подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах. У разі вибуття із справи позивача судовий збір сплачується його правонаступником, якщо збір не був сплачений. У разі роз'єднання судом позовних вимог судовий збір, сплачений за подання позову, не повертається і перерахунок не здійснюється. Після роз'єднання судом позовних вимог судовий збір повторно не сплачується. 6. У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру. Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі: подання позову одним позивачем до кількох відповідачів; об'єднання суддею в одне провадження кількох однорідних позовних вимог. 7. Розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.

На момент подання позову, ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, передбачена мінімальна ставка судового збору за позовну вимогу немайнового характеру в сумі: 551 грн. 20 коп..

У позові заявляється декілька позовних вимог немайнового характеру, що в свою чергу свідчить про те, що в порушення ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позову не додано оригінал документа, що підтверджує повну сплату судового збору.

Ухвалу від 22.06.2016 року, позивач отримав під розписку 29.06.2016 року.

У наданий строк від представника позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків, у якій повторно в порушення п. 3, п. 5 і п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, не вказано і не викладено обставин та не зазначено доказів того, про яке конкретно майно йдеться в позові, оскільки від правильності вирішення даного питання, залежить правильність виконання судом вимог ч. 2 ст. 114 ЦПК України, щодо дотримання правил виключної підсудності.

Згідно з ч. 1 і ч. 2 ст. 114 ЦПК України, 1. Позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. 2. Позови про зняття арешту з майна пред'являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Ні з позову, ні з додатків до нього, ні з заяви про усунення недоліків позовної заяви, не вбачається, про яке конкретно майно йдеться в позові та де конкретно це майно або основна його частина знаходиться.

За таких обставин, позов повторно підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту, повторно залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: