Справа № 548/869/16-ц
Провадження №2-о/548/30/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.06.2016 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Коновод О.В.,

за участю секретаря Вовк М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа - Хорольська міська рада Полтавської області про встановлення факту проживання однією сімєю зі спадкодавцем більше пяти років до часу відкриття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сімєю зі спадкодавцем більше пяти років до часу відкриття спадщини, вказавши, що 02 лютого 2016 року у місті Хорол Полтавської області помер ОСОБА_2,про що 04 лютого 2016 року складено відповідний актовий запис № 28 .

Після смерті ОСОБА_2, відкрилась спадщина на його спадкове майно 1/3 частку квартири АДРЕСА_1, що належала йому на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 18.12.2003 року. Вказана квартира приватизована згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду» та зареєстрована на праві спільної часткової власності у Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на обєкти нерухомого майна на підставі Свідоцтва про право власності на житло і записана у реєстрову книгу за № 4415 від 13 січня 2004 року. Іншими співвласниками квартири АДРЕСА_1 є заявниця ОСОБА_1, та її дочка ОСОБА_3

Заявниця ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище «Бажан»), та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі, який був розірваний 06 березня 2003 року, про що зроблено відповідний запис за № 149, що підтверджується копією Свідоцтва про розірвання шлюбу Серія 1-БК № 287746, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві від 06.03.2003 року.

Після розлучення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 продовжували жити однією сімєю, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки один щодо одного, а саме: мали спільний бюджет, вели спільне господарство, купували продукти харчування, необхідні у побуті речі, тощо.

У березні 2010 році заявниця ОСОБА_1 та ОСОБА_2 переїхали проживати у м. Хорол у будинок матері заявниці ОСОБА_4, що розташований по вул. Ломоносова, 7/30. Причинами переїзду слугували похилий вік матері, поганий стан її здоровя та необхідність постійного стороннього догляду за нею.

20.03.2012 року мати заявниці ОСОБА_4 померла у м. Хорол, що підтверджується копією свідоцтва про її смерть ОСОБА_5 І-КЕ № 209099.

У подальшому ОСОБА_1 та ОСОБА_2, залишились проживати у вказаному будинку однією сімєю.

На підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом № 1817, виданого 22.12.2012 року приватним нотаріусом Хорольського районного нотаріального округу ОСОБА_6, 14 січня 2013 року за заявницею було зареєстровано право власності на житловий будинок, розташований за адресою: м. Хорол, вул. Ломоносова, 7/30, що доводиться Витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.01.2013 року, індексний № 119139.

Після оформлення заявниці прав на спадковий будинок № 7/30 по вул. Ломоносова у м. Хорол, 14 травня 2015 року, ОСОБА_2 був зареєстрований та проживав у ньому до дня своєї смерті 02.02.2016 року. Вказані обставини повністю підтверджують довідкою виконавчого комітету Хорольської міської ради № 2841 від 31.05.2016 року.

Після смерті ОСОБА_2 заявниця здійснила його поховання, на центральному цвинтарі м Хорол, відбула поминки та здійснює догляд за могилою.

В судове засідання заявниця ОСОБА_1 не зявилась, хоча вчасно і належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи, але в заяві просила провести розгляд справи за її відсутності.

Представник заінтересованої особи Хорольської міської ради Полтавської області в судове засідання не зявився, хоча вчасно і належним чином були повідомлені про час та дату розгляду справи, але в заяві до суду позов визнали і просили провести розгляд за відсутності їх представника.

Суд, врахувавши позицію сторін, перевірив матеріали справи, надані докази, вважає, що позов є обґрунтованим, та підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом було встановлено, що заявниця ОСОБА_1 , проживала разом із ОСОБА_2 однією сімєю з березня 2003 року і по день його смерті 02 лютого 2016 року,тобто більше пяти років до часу відкриття спадщини.

Згідно з повідомленням Хорольської державної нотаріальної контори «Про документи, що підтверджують родинні звязки між спадкодавцем та спадкоємцем» від 07.06.2016 року за № 842/01-16, при перевірці по обліку спадкових справ Хорольської державної нотаріальної контори встановлено, що спадкова справа на майно померлого 02.02.2016 року ОСОБА_2 не відкривалась. Шестимісячний строк, встановлений ст. 1270 ЦК України для подачі заяв про прийняття спадщини, закінчується 02.08.2016 року.

Крім того, нотаріусом розяснено, що для того, щоб розглядати питання про оформлення заявницею спадщини після смерті ОСОБА_2 необхідно у судовому порядку встановити факт проживання однією сімєю зі спадкодавцем більше 5 років до часу відкриття спадщини, у відповідності до вимог ст. 1264 ЦК України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст.256 ЦПК України у судовому порядку може бути встановлений факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Статтею 1264 ЦК України передбачено, що в четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, що проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менше п'яти років до відкриття спадщини.

У відповідності з п. п. 21, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, при вирішенні спору про правона спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім'єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім'ї, тощо.

Згідно з п.9 листа Вищого спеціалізованного суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, факту прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1264 Цивільного кодексу України заявниця ОСОБА_1 повинна успадкувати майно померлого 02 лютого 2016 року ОСОБА_2 , оскільки проживала з ним до дня його смерті однією сімєю більше пяти років.

Факт проживання однією сім'єю зі спадкодавцем більше пяти років до дня його смерті є юридичним, оскільки його встановлення в судовому порядку надає заявниці можливість реалізувати право на спадщину померлого 02.02.2016 року ОСОБА_2 та підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу Серія 1-БК № 287746, довідкою виконкому Хорольської міської ради Полтавської області від 31.05.2016 року № 2841, копією Витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за індексним номером витягу: 119139 та актом депутата Хорольської міської ради ОСОБА_7 та свідків: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 від 03 червня 2016 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Останнім місцем проживання спадкодавця ОСОБА_2 є місто Хорол Полтавської області.

Частиною 1 статті 1277 ЦК України визначено, що у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1277 ЦК України).

На підставі наведенного та керуючись ст. ст. 3, 114, 137, 256 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа - Хорольська міська рада Полтавської області про встановлення факту проживання однією сімєю зі спадкодавцем більше пяти років до часу відкриття спадщини,- задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживала однією сімєю з ОСОБА_2, починаючи з березня 2003 року по день його смерті 02 лютого 2016 року, тобто більше пяти років до часу відкриття спадщини.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі до Хорольського районного суду в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, що брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий: