Овруцький районний суд Житомирської області
Справа № 286/2582/16-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
08 грудня 2016 року м. Овруч
Овруцький районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Вачко В. І.
з секретарем Деменчук О. Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Овручі справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної і моральної шкоди , -
Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 2187 грн. та моральну шкоду в розмірі 3000 грн., завдану внаслідок залиття квартири, мотивуючи тим, що з вини відповідача, яка є власником квартири АДРЕСА_1, в ніч на 05.08.2016 року було затоплено належну позивачу квартиру № 34, що знаходиться поверхом нижче квартири відповідача, чим завдано позивачу матеріальну шкоду; зокрема затопленням квартири були пошкоджені стеля та стіни в кухні, ванній кімнаті та коридорі, що стверджується відповідними актами; згідно з висновком, складеним проектною організацією, вартість проведення відновлювального ремонту квартири становить 2187 грн.; затопленням квартири позивачу заподіяно також і моральну шкоду, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушенням звичного ритму життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, тому просить на підставі ст.ст.3, 16, 22, 23, 1166, 1167 ЦК України позов задоволити.
Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач в судове засідання повторно не зявилась, хоча була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи; про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності не подала.
Відповідно до ст.ст.224, 225 ЦПК України суд здійснює заочний розгляд справи на підставі наявних у справі даних та доказів, що відповідає положенням ч.4 ст.169 ЦПК України.
Дослідивши та оцінивши докази у справі, суд дійшов наступних висновків.
Згідно з копіями нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу квартири від 27.03.2013 року та витягу з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 1669185 від 27.03.2015 року позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2.
Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна від 17.11.2016 року відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_3.
Як зафіксовано у акті обстеження квартир №№34,38 від 05.08.2016 року та акті повторного обстеження квартири № 34 від 16.08.2016 року, складених комісією у складі майстрів ЖЕВ та затвердженому директором КП «Комунальник», близько 1.30 год. ночі 05.08.2016 року на аварійну службу 15-05 надійшов виклик про затоплення квартир у будинку по вул.Радянська (зараз вул.Т.Шевченка), 42, при відкритті квартири № 38 у присутності її власника було виявлено, що у цій квартирі вода під тиском витікала з тріснутої колби, встановленої у систему водопроводу, внаслідок чого було затоплено квартири №№ 33, 34, 35 та магазин «Мобіл», що знаходяться на першому та другому поверсі будинку № 42; зокрема у квартирі № 34 замокли: у кухні стеля площею 1,2 м2, у ванній стеля площею 1,8 м2, у коридорі стеля площею 2,2 м2, стіни площею 6,4 м2, у звязку із чим у всіх вказаних приміщеннях квартири № 34 необхідно провести ремонтні роботи по перетиранню, ґрунтуванню, фарбуванню стелі і стін, заміні шпалер; факт затоплення відбувся внаслідок неналежного ставлення власника квартири № 38 до свого сантехнічного обладнання.
Згідно з ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
У відповідності до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Згідно з ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.
Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Згідно з ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи, а також шкода завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Оскільки між діями відповідача та заподіяною матеріальною шкодою позивачу є причиново-наслідковий звязок і відповідачем належними та допустими доказами не доведено, що шкоди завдано не з його вини, вимога позивача про стягнення з відповідача матеріальної шкоди є правомірною.
Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Зведеним кошторисним розрахунком вартості обєкта поточного ремонту, локальним кошторисом на будівельні роботи на поточний ремонт після затоплення квартири АДРЕСА_4, підсумковою відомістю ресурсів до локального кошторису, дефектним актом, складеними сертифікованим інженером-проектувальником ОСОБА_3, а також актом приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2016 року щодо ремонту квартири АДРЕСА_4, визначено загальну вартість ремонту квартири № 34 в сумі 2187 грн., з яких: 1987 грн. становить вартість будівельних робіт (в тому числі матеріалів та загальновиробничих витрат) по усуненню дефектів та пошкоджень становить, а 200 грн. становить вартість проектно-вишукувальних робіт та авторський нагляд. Відтак, суд дійшов висновку про задоволення вимоги позивача про стягнення з відповідача у відшкодування матеріальної шкоди саме суми в розмірі 2187 грн., як документально обґрунтованої.
Згідно з ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Згідно з ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.
Суд вважає, що внаслідок затоплення квартири позивач зазнала негативних емоцій та переживань через пошкодження власного майна, змін звичайного ритму та способу життя, викликаних необхідністю проживання певного часу у квартирі з підвищеною вологістю та зіпсованим виглядом інтерєру, вишукуванням коштів та вільного часу для організації і проведення ремонту, тобто позивачу завдано моральної шкоди.
Оскільки між діями відповідача та заподіяною моральною шкодою позивачу є причиново-наслідковий звязок і відповідачем належними та допустими доказами не доведено, що шкоди завдано не з його вини, вимога позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди є правомірною.
При встановленні розміру відшкодування моральної шкоди суд виходить з тривалості та глибини душевних переживань, часу вимушених змін у життєвих стосунках позивача, відсутності у позивача доказів про заподіяння моральної шкоди на суму заявлену до стягнення у розмірі 3000 грн. Тому, враховуючи вимоги розумності і справедливості, суд вважає, що розмір моральної шкоди в сумі, заявленій у позові, підлягає зменшенню. Відтак, на користь позивача слід стягнути моральну шкоду в сумі 1000 грн. А отже, в решті вимог про стягнення моральної шкоди слід відмовити за безпідставністю.
Позивачем сплачено судовий збір в сумі 551,20 грн.
Тому керуючись ст.ст.3, 10, 11, 60, 88, 169 ч.4, 196, 209, 212-215, 218, 224-226 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позовні вимоги задоволити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2187 грн. матеріальної шкоди та 1000 грн. моральної шкоди.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення може бути подана через Овруцький районний суд Житомирської області в Апеляційний суд Житомирської області позивачем протягом десяти днів з дня його проголошення, відповідачем в цей же строк з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення (крім відповідача), можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_4