РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2016 року

Київський районний суд міста Харкова у складі:

Головуючого судді Невядомського Д.В.

при секретарі Кузнецовій А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова цивільну справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про відшкодуванн язбитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаного прибутку), -

В С Т А Н О В И В:

Харківськаміська рада звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаногоприбутку).

В обґрунтування свого позову позивач вказав, що, відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі за текстом - Закон) замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування.

Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Згідно з ч. 1. ст. 40 цього Закону, порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок) (зі змінами рішення від 22.05.2013 року № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному сайті Харківської міської ради (www.city.kharkov.ua), на офіційному сайті комунального підприємства «Харківській міській інформаційний центр» (www.citynet.kharkov.ua) та у газеті «Харьковскиеизвестия» тому відповідно до норм ч. Гст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обов'язковим до виконання на території м. Харкова.

Згідно положень пункту 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45, будівництво - це нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об'єктів будівництва. Також визначено, що об'єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до пункту 1.6 Порядку під будівництвом слід розуміти - нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а під об'єктами будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси.

Згідно з пунктом 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Відповідно до положень статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Таким чином положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у розумінні положень статті 4 Цивільного кодексу України встановлено обов'язок певного кола суб'єктів - замовників будівництва - звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі.

Згідно зі ст. 1 Закону замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до ст. 2 Закону під забудовою територій слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, будівництво об'єктів, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Визначенні Законом майнові права Харківської міської ради, які порушені Відповідачем та підлягають поновленню.

Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 20.11.2013 року за № ХК 953, прийнято в експлуатацію індивідуальні житловий будинок загальною площею 378,3 кв. м відповідно по вул. Курбасова, 11, у м. Харкові.

Замовниками будівництва за даною декларацією є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 Побудований ними обєкт не підпадає під перелік, вказаний у частини 4 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином, замовник будівництва має в повній мірі виконувати обов'язки пайової участі.

Однак, визначений Законом та Порядком обов'язок ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь до прийняття вищевказаних об'єктів будівництва до експлуатації.

Листами управління соціально-економічного розвитку,планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 26.12.2013 року №741/0/114-14 та від 04.02.2014 року № 64/0/114-14 ОСОБА_2 та ОСОБА_1, було повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

На вказані листи до управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від ОСОБА_2 та ОСОБА_1 надійшла відповідь, що на їх думку вони не підлягають залученню до пайової участі.

Такими діями забудовників порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій та будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Частиною 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних

робіт органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів,

будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не

потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або

отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів

будівництва, затвердженим центральним органом

виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2)реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю

декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва,

що належать до І-ІП категорій складності;

3)видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного

контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що

належать до IVі Vкатегорій складності.

Згідно ч. 1 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, державними стандартами і правилами, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 2 Порядку виконання підготовчих робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», підготовчі роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію, а також після подання Держархбудінспекції або її територіальному органу (далі - Інспекція) повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, або отримання зареєстрованої декларації про початок виконання підготовчих робіт.

От же, у органів місцевого самоврядування відсутні повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельний контролю та нагляду, у зв'язку з чим Харківській міській раді не було відомо ні про початок виконання будівельних робіт ні про хід виконання таких робіт.

Вказані положення чинного законодавства позбавили Харківську міську раду та її виконавчі органи можливості самостійно чи в судовому порядку залучити замовника будівництва до пайової участі у розвитку інфраструктури міста до введення об'єкта будівництва в експлуатацію як це передбачено положеннями статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до наведених положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Харківська міська рада вправі вимагати від всіх замовників будівництва на території міська Харкова належного виконання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, щодо належного виконання пайової участі.

Таким чином, внаслідок не укладення замовниками будівництва договору пайової участі, невиконання зобов'язань, що прямо встановлені Законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів.

Зважаючи на приписи статті 623 Цивільного кодексу України, боржник (замовник будівництва), який порушив зобов'язання (не звернувся до органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі та не уклав його), має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки. При цьому розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова визначено механізм залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору пайової участі. Вказане питання врегульовано розділом 5 Порядку.

Так, відповідно до пункту 5.1. Порядку у разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору.

У листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк у який замовники мають вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та відповідальність за ухилення від укладання такого договору.

У разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії:

- на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури;

- готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з

додатками;

- надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику

будівництва рекомендованим поштовим відправленням.

Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.

Замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.

Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору незгоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів. В цей же строк Департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору.

Оскільки до Харківської міської ради не надано документів про кошторисну вартість будівництва об'єкта, Департаментом економіки та комунального майна розрахунок величини вартості будівництва здійснено на підставі наявних в декларації показників загальної площі завершеного забудовою об'єкта містобудування та показників опосередкованої вартості будівництв встановлених наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України за відповідний квартал на відповідній території.

Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість, будівництва житлового будинку по вул. Курбаса, 11, який прийнято в експлуатацію на підставі декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 20.11.2013 року за № ХК 53 становить З 060 825,30 грн.

Розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 4% від вищевказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 134 676,31грн.

Таким чином, положеннями статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» чітко встановлений обов'язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обов'язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов'язків щодо пайової участі.

Не укладення замовниками відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту містобудування до експлуатації та не сплата коштів пайового

внеску до місцевого бюджету спричинили Харківській міській раді збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу).

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав в повному обсязі.

Відповідачі проти позову заперечували з наступних підстав.

Так, згідно з декларацією про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 20.11.2013р. за №ХК 953, відповідачі є замовниками будівництва індивідуального житлового будинку, загальною площею 378,3 кв.м., що розташований по вул. Курбасова,11 в м. Харкові.

Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова кошті на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна.

На момент звернення до суду у позивача відсутні докази того, що пропозиція укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова була отримана відповідачами особисто, відповідачі такої пропозиції не отримували, будь-яких згод, або відповідей позивачу не надавали.

Таким чином, відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, обов'язковість укладення якого лежить як на замовнику будівництва так і на Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, не породжують у сторін цивільних прав та обов'язків, пов'язаних з виконанням такого договору та виключають можливість застосування до них положень ст. ст.22, 623 ЦК України щодо відшкодування збитків у вигляді неодержаних доходів (упущеної вигоди).

Крім того, у відповідності до статі 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Таким чином, у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов'язання.

Відповідно до ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.

Позивач посилається на те, що місцевому бюджету м. Харкова в особі Харківської міської ради було заподіяно збитки, як неодержаний прибуток (упущена вигода), на який позивач мав право розраховувати у тому разі, якби відповідач своєчасно уклав договір пайової участі у створенні і розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Водночас, сума збитків, яку просить стягнути позивач, обґрунтовується умовним припущенням про можливість отримання ним прибутку в результаті випадкового збігу обставин.

За таких обставин наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання прибутку ще не є підставою для його стягнення.

Пред'явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов'язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі використання зазначених приміщень.

Між тим, позивачем не доведено, що він міг і повинен був отримати визначені доходи від відповідача у вказаній сумі, і тільки дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати вказаний прибуток. Крім того, відповідно до ч.4 ст.623 ЦК України при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Позивачем не надано доказів, що ним вживалися заходи щодо одержання доходів у вигляді розміру пайової участі, а також заходи, спрямовані на уникнення збитків, зокрема, позивач не звертався з позовом про спонукання відповідача до укладення договору про пайову участь.

Також декларація про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрована 20.11.2013р. за №ХК 953, на яку посилається позивач обґрунтовуючи позовні вимоги, оформлена відповідно до Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, від 24.06.2011р., № 91 «Про затвердження Порядку прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них, громадських будинків І та IIкатегорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, і проведення технічного обстеження їх будівельних конструкцій та інженерних мереж».Зазначена декларація містить відомості щодо інвентарної вартості об'єкта, яка визначена КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації».

Відповідно п. 1. ст. 39 Закону України, від 17.02.2011, № 3038-VI«Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І - IIIкатегорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Постановою KMУкраїни №461 від 13.04.2011р. «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів» затверджена форма та зміст Декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

У Декларації про готовність об'єкта до експлуатації,за формою затвердженою Постановою KM України №461 від 13.04.2011р.. наводиться інформація щодо побудованого об'єкту будівництва, будівництво якого здійснено після 13.04.2011 року, зокрема: дані про проектну документацію(затвердження, розробник, кошторисна вартість та таке інше); дані про проектну та будівельну організацію(наявність ліцензій), здійснення технічного нагляду(наявність сертифікату); дані про техніко-економічні показники збудованого об'єкту (площа, поверховість, кошторисна вартість виконаних будівельних робіт, загальна кошторисна вартість будівництва об'єкту).

Саме загальна кошторисна вартість будівництва, визначена ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011р №804 «Про затвердження порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова», як база обчислення величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста.

Отже, розрахунок пайової участі здійснений позивачем на підставі затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості, не відповідає вищенаведеним нормам чинного законодавства, а відтак є незаконним.

Таким чином, у разі укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, базою для обчислення величини пайової участі, повинна була б слугувати сума грошових коштів зазначена у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, а саме 827200,00 (вісімсот двадцять сім тисяч двісті) грн.

Крім того, у відповідності до технічних умов, отриманих від AT«Харківобленерго» відповідачами здійснені роботи по зведенню та встановленню комунальних інженерних мереж (електропостачання) на загальну суму 139552,10 (сто тридцять дев'ять тисяч п'ятсот п'ятдесят дві) грн., а саме: відповідно до договору №5 від 15.04.2013р. та додатку, виконані роботи по забезпеченню зовнішнього електропостачання та підрахунку електроенергії домоволодіння 11 по вул. Курбаса в м. Харкові, які у подальшому були передані AT«Харківобленерго» на підставі договору №46/624 від 17.06.2013р. та акт прийому-передачі до зазначеного договору.

Відповідно ч.5 ст. 30 Закону України, від 17.02.2011, № 3038-VI«Про регулювання містобудівної діяльності»: «У разі якщо кошторисна вартість будівництва інженерних мереж та/або об'єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) перевищує розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту, орган місцевого самоврядування приймає рішення про відшкодування замовнику різниці між здійсненими витратами та розміром пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту.»

Вислухавши сторони, дослідивши надані сторонами докази, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що згідно з декларацією про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 20.11.2013р. за №ХК 953, відповідачі є замовниками будівництва індивідуального житлового будинку, загальною площею 378,3 кв.м., що розташований по вул. Курбасова,11 в м. Харкові.

Положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у розумінні положень статті 4 Цивільного кодексу України встановлено обов'язок певного кола суб'єктів - замовників будівництва - звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі.

Згідно зі ст. 1 Закону замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до ст. 2 Закону під забудовою територій слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, будівництво об'єктів, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова кошті на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна.

Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.

Замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.

Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору незгоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів. В цей же строк Департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору.

Оскільки до Харківської міської ради не надано документів про кошторисну вартість будівництва об'єкта, Департаментом економіки та комунального майна розрахунок величини вартості будівництва здійснено на підставі наявних в декларації показників загальної площі завершеного забудовою об'єкта містобудування та показників опосередкованої вартості будівництв встановлених наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України за відповідний квартал на відповідній території.

Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість, будівництва житлового будинку по вул. Курбаса, 11, який прийнято в експлуатацію на підставі декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 20.11.2013 року за № ХК 53 становить З 060 825,30 грн.

Розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 4% від вищевказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 134 676,31грн.

Проте, відповідно п. 1. ст. 39 Закону України, від 17.02.2011, № 3038-VI«Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І - IIIкатегорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Постановою KMУкраїни №461 від 13.04.2011р. «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів» затверджена форма та зміст Декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

У Декларації про готовність об'єкта до експлуатації,за формою затвердженою Постановою KM України №461 від 13.04.2011р.. наводиться інформація щодо побудованого об'єкту будівництва, будівництво якого здійснено після 13.04.2011 року, зокрема: дані про проектну документацію(затвердження, розробник, кошторисна вартість та таке інше); дані про проектну та будівельну організацію(наявність ліцензій), здійснення технічного нагляду(наявність сертифікату); дані про техніко-економічні показники збудованого об'єкту (площа, поверховість, кошторисна вартість виконаних будівельних робіт, загальна кошторисна вартість будівництва об'єкту).

Саме загальна кошторисна вартість будівництва, визначена ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011р №804 «Про затвердження порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова», як база обчислення величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста.

Отже, розрахунок пайової участі здійснений позивачем на підставі затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості, не відповідає вищенаведеним нормам чинного законодавства, а відтак є незаконним.

Таким чином, у разі укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, базою для обчислення величини пайової участі, повинна була б слугувати сума грошових коштів зазначена у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, а саме 827200,00 (вісімсот двадцять сім тисяч двісті) грн.

Судом розяснювалися права учасникам процесу, зокрема, вимоги ст.. 10, 11, 60 ЦПК України. Позивач заявив клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи для визначення зведеної кошторисної вартості проведеного відповідачами будівництва, проте двічі не сплатив вартості проведення експертизи, унаслідок чого ухвали суду двічі поверталися без виконання. Така процесуальна поведінка позивача свідчить про зловживання процесуальними правами. Таким чином, належних доказів на підтвердження зазначеної у позові суми зведеної кошторисної вартості проведеного відповідачами будівництва, позивачем надано не було, на відміну від відповідачів, які обґрунтували належними доказами суму 827200 гривень, яка була зазначена у декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

У відповідності до технічних умов, отриманих від AT«Харківобленерго» відповідачами здійснені роботи по зведенню та встановленню комунальних інженерних мереж (електропостачання) на загальну суму 139552,10 (сто тридцять дев'ять тисяч п'ятсот п'ятдесят дві) грн., а саме: відповідно до договору №5 від 15.04.2013р. та додатку, виконані роботи по забезпеченню зовнішнього електропостачання та підрахунку електроенергії домоволодіння 11 по вул. Курбаса в м. Харкові, які у подальшому були передані AT«Харківобленерго» на підставі договору №46/624 від 17.06.2013р. та акт прийому-передачі до зазначеного договору.

Відповідно ч.5 ст. 30 Закону України, від 17.02.2011, № 3038-VI«Про регулювання містобудівної діяльності»: «У разі якщо кошторисна вартість будівництва інженерних мереж та/або об'єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) перевищує розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту, орган місцевого самоврядування приймає рішення про відшкодування замовнику різниці між здійсненими витратами та розміром пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту.»

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 10, 11, 88, 60, 114, 209, 212, 213 - 215, 218 ЦПК України,-

В и р і ш и В:

В задоволенні позовних вимог Харківської міської ради до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаного прибутку), відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Д.В. Невядомський