Справа № 640/2429/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2016 року

Київський районний суд м.Харкова у складі :

Головуючого - судді Невядомського Д.В

При секретарі Кузнецовій А.А.

розглянувши у судовому засіданні у приміщенні Київського районного суду м.Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори , ОСОБА_3 про зобовязання вчинення певних дій,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, в особі представника ОСОБА_4, звернувся до Київського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори ,ОСОБА_3, в якому просить:

Зобов'язати ОСОБА_2 Харківську державну нотаріальну контору вжити заходи щодо охорони спадкового майна, що складається з квартири АДРЕСА_1, та майна, що знаходиться всередині, які залишилися після смерті ОСОБА_5, яка померла 21 вересня 2015 року та постійно мешкала у АДРЕСА_2, а саме: провести опис спадкового майна, що залишилося після смерті ОСОБА_5 - квартири АДРЕСА_1, та майна, що знаходиться всередині даної квартири.

Зобов'язати ОСОБА_3 звільнити квартиру АДРЕСА_1, яка безпідставно займає житлове приміщення.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 21 вересня 2015 року померла ОСОБА_5 (дівоче прізвище - Венгер) ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, рідна сестра Позивача - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка проживала за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

Після своєї смерті ОСОБА_5 залишила заповіт на користь ОСОБА_3, складений відносно квартири №118 по вул. Академіка Вальтера. 21, в м. Харкові, що був посвідчений ОСОБА_2 Харківською державною нотаріальною конторою від 21.12.2006 року за реєстровим № 6-2361.

25 вересня 2015 року, тобто одразу ж на 4-й день після смерті спадкодавиці. спадкоємиця за заповітом ОСОБА_3 звернулася до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Заява була зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 1163 та на підставі неї заведена спадкова справа за №776/2015.

10 листопада 2015 року до нотаріальної контори Позивачем була подана заява про прийняття спадщини після померлої сестри ОСОБА_5, яка була зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 2197 та додана до спадкової справи за № 776/2015.

Також, того ж дня, до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори Представником Позивача - ОСОБА_4 була подана заява про вжиття заходів щодо охорони спадкового майна - квартири АДРЕСА_3.

Вказана заява була зареєстрована в книзі обліку заяв про вжиття заходів щодо охорони. спадкового майна та встановлення опіки над майном фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою, або над майном фізичної особи, місцеперебування якої невідомо за № 2 та долучена до спадкової справи № 776/2015.

Про наявність в матеріалах спадкової справи №776/2015 заяви про охорону спадкового майна нотаріальною конторою була повідомлена спадкоємиця за заповітом ОСОБА_3, яка категорично не погодилась із проведенням опису спадкового майна.

Так, 19 листопада 2015 року ОСОБА_3 звернулася до нотаріальної контори із заявою, в якій вона заперечувала проти проведення опису спадкового майна, що залишилося після смерті ОСОБА_5 - квартири АДРЕСА_4, а також майна, що знаходиться всередині, посилаючись на те, що вона фактично проживала та проживає у вищевказаній квартирі разом із своїми особистими речами. Вона також повідомила, що відмовляється від пред'явлення для опису речей, які зберігаються у спадковій квартирі та відмовляється від надання доступу до квартири.

На підставі вказаної заяви ОСОБА_3 державний нотаріус ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори - ОСОБА_7 винесла постанову від 26.01.2016 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо вжиття заходів охорони спадкового майна, яке складається із квартири № 118 по вул. Академіка Вальтера. 21, в м. Харкові, та майна, що знаходиться всередині і залишилося після померлої ОСОБА_5.

Так, в мотивувальній частині постанови державний нотаріус, керуючись п.8 гл. 9 роз. II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, безпосередньо зазначив, що «якщо вжити заходів до охорони спадкового майна неможливо (спадкоємці або інші особи, які проживали зі спадкодавцем, заперечують проти опису, не пред'являють майно для опису, майно вивезене тощо), нотаріус складає акт і повідомляє про ие заінтересованих осіб, а в необхідних випадках - фінансовий орган або прокурора».

Однак, факт проживання спадкоємиці за заповітом - ОСОБА_3 разом з померлою ОСОБА_5 жодними доказами не підтверджено.

Так, ОСОБА_3, не погоджуючись із проведенням опису спадкового майна та на підтвердження своїх доводів відносно того, що вона фактично проживала та проживає у ІНФОРМАЦІЯ_4, не надала нотаріусу жодних підтверджуючих документів (як-то довідок про склад сім'ї та кількість проживаючих чи зареєстрованих у квартирі осіб, доручень від спадкодавця щодо управління її майном після смерті тощо) та не долучила їх до своєї заяви при зверненні до нотаріальної контори 19 листопада 2015 року. Тобто, державний нотаріус безпідставно відніс спадкоємицю за заповітом ОСОБА_3 до категорії тих осіб, що можуть заперечувати проти опису спадкового майна - квартири АДРЕСА_1, не впевнившись достовірно у тому, чи проживала остання фактично на день смерті спадкодавиці та,чи законно вона проживає у вказаній квартирі на даний час.

До того ж, державний нотаріус, відмовляючи у вжитті заходів щодо охорони спадкового майна, у своїй постанові також посилається на п.п.12.1 п. 12 гл. 9 розд. II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та зазначає, що охорона спадкового майна триває до прийняття спадщини спадкоємцями, а якщо її не прийнято - до закінчення строку, установленого цивільним законодавством України для прийняття спадщини.

Далі по тексту постанови нотаріус вказує на те, що «на даний час спадщина, що складається з квартири №118, яка знаходиться в м. Харкові по вул. Академіка Вальтера, 21, вже прийнята спадкоємицею за заповітом - ОСОБА_3. Не заповідану частку спадщини за умови відсутності інших спадкоємців за законом та доведення родинного зв'язку зі спадкоємицею, успадковує ОСОБА_1, який спадщину також вже прийняв.»

Тобто, оскільки заповіт був складений відносно лише квартири АДРЕСА_5, то майно, що знаходиться у вказаній квартирі буде відноситися до не заповіданої частки спадщини.

До того ж, майно, що знаходиться у квартирі АДРЕСА_6, та проти проведення опису якого категорично заперечує спадкоємиця за заповітом ОСОБА_3, а саме: холодильник, посуд, килими, інші речі побутового вжитку - купувалися за життя спадкодавиці ОСОБА_5 її рідним братом - Позивачем та її племінницею (рідною донькою Позивача) - ОСОБА_8 за власні кошти.

Протягом останніх 10 (десяти) років Позивач разом із своєю донькою - ОСОБА_8 постійно відвідували ОСОБА_5, допомагали їй матеріально, купували продукти харчування, побутові прилади. Деякі події сприймались нею неадекватно, вона путалася в просторі та часі, самостійно не могла собі щось купувати, постійно прохала про допомогу брата ОСОБА_1, сусідів, знайомих.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України - Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Оскільки, спадкодавиця ОСОБА_5 померла 21 вересня 2015 року, то 6-ти місячний строк для прийняття спадщини сплине 21 березня 2016 року.

Тому, ОСОБА_3 буде вважатися такою, що прийняла спадщину після спливу шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, тобто після 21 березня 2016 року, тобто буде мати право на проживання у ІНФОРМАЦІЯ_5, лише після оформлення свого права власності на вказану квартиру чи після реєстрації свого місця проживання у квартирі.

Проте, на даний час ОСОБА_3 незаконно вселилася в АДРЕСА_7, та безпідставно проживає там, хоча не являється ані власником квартири, ані зареєстрована за даною адресою, жодних довідок про склад сім'ї та кількість проживаючих у квартирі на момент смерті заповідача та будь-яких доручень щодо управління майном після померлої - ОСОБА_3 не має.

Окрім того, варто звернути увагу на той факт, що Відповідач 2 подала заяву про прийняття спадщини після померлої 21 вересня 2015 року вже 25 вересня 2015 року, тобто на 4-день після смерті спадкодавиці, навіть не відбувши 9-ти днів та 40 -ка днів, хоча знала, що має на час на подання заяви - аж 6 місяців та до того ж має заповіт на свою користь, що свідчить про корисливі мотиви спадкоємиці ОСОБА_3, яка скориставшись безпорадним станом заповідачки ОСОБА_5 та її похилим віком, і домоглася складення на свою користь заповіту, оскільки будь-які довідки про психічний стан ОСОБА_5 у нотаріальній справі відсутні, та мала на меті скоріше вселитися в квартиру померлої та заволодіти її майном, що і зробила відразу після похорон ОСОБА_5

До того ж, все майно, яке купувалося Позивачем та його донькою за власні кошти та яке зараз знаходиться у квартирі АДРЕСА_4 перебуває у володінні та користуванні ОСОБА_3, оскільки остання незаконно вселилася у вказану квартиру, як спадкоємиця за заповітом та стверджує, що все майно належить їй, - хоча 6-ти місячний строк на прийняття спадщини ще не минув та окрім неї ще своє право на прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 заявив її рідний брат - ОСОБА_1 (Позивач), ІНФОРМАЦІЯ_6.

Таким чином, ОСОБА_2 Харківською державною нотаріальною конторою було незаконно, необґрунтовано та безпідставно відмовлено у проведенні такої нотаріальної дії як вжиття заходів щодо охорони спадкового майна, що складається з квартири АДРЕСА_1, та майна, що знаходиться всередині, які залишилися після смерті ОСОБА_5, яка померла 21 вересня 2015 року та постійно мешкала у АДРЕСА_2.

У судове засідання представник позивача ОСОБА_4 зявилась та надала відповідну заяву, в якій заявлені вимоги ОСОБА_1 підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, також просить суд у подальшому слухати дану справу без фіксування процесу технічними засобами на підставі закону та без її участі.

Представник позивача ОСОБА_2 Харківської нотаріальної контори у судове засідання не з'явився, надав заперечення проти позову.

Так,Відповідно до п.п. 12.1. п. 12 глави 9 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України22.02.2012№296/5,охорона спадкового майна триває до прийняття спадщини спадкоємцями, а якщо її неприйнято - до закінчення строку, встановленого цивільним законодавством України для прийняття спадщини. 25 вересня 2015 року до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом звернулася ОСОБА_3, якою був наданий вище вказаний заповіт,складений на її ім'я відносно квартири № 118, що знаходиться в місті Харкові по ОСОБА_9, будинок № 21. її заява була зареєстрована в книзі обліку та реєстрації

спадкових справ за № 1163 та на підставі неї заведена спадкова справа за № 776/2015 (юридично прийняла спадщину). Тобто, на день звернення 10 листопада 2015 року ОСОБА_4, яка діє за довіреністю від імені ОСОБА_1, до нотаріальної контори з заявою про вжиття заходів щодо охорони спадкового майна - квартири № 118, що знаходиться в

місті Харкові по вулиці Академіка Вальтера, будинок № 21 та встановлення опіки над майном фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою, або над майном фізичної особи,місцеперебування якої невідомо, спадщина, вже була прийнята спадкоємицею за заповітом -ОСОБА_3.

У позовній заяві зазначено, що факт проживання спадкоємиці за заповітом ОСОБА_3 разом з померлою ОСОБА_5 жодними доказами непідтвердженої", що суперечить ст. 1268, 1269 Цивільного Кодексу України,якими передбачено два способи прийняття спадщини:

1.проживання (реєстрація) за однією адресою з померлим (фактичне);

2.подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори (юридичне),

тобто, подача заяви про прийняття спадщини ОСОБА_3, є юридичним фактом, який підтверджує прийняття спадщини, вважати її спадкоємицею, яка прийняла спадщину. Пункт 5 Статті 1268 ЦК України передбачає, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Після звернення 10 листопада 2015 року до нотаріальної контори ОСОБА_4, яка діє за довіреністю від імені ОСОБА_1, із заявою про вжиття заходів щодо охорони спадкового майна, відповідно до п.2 глави 9 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, при проведенні підготовчих дій перед вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна було повідомлено спадкоємицю за заповітом - ОСОБА_3, яка 19 листопада 2015 року звернулася із заявою до нотаріальної контри, в якій вона заперечує проти проведення опису спадкового майна, що залишилося після смерті ОСОБА_5 МаріїЗахарівни, а саме: квартири № 118, що знаходиться в місті Харкові по вулиці Академіка Вальтера, будинок № 21 та майна, що знаходиться всередині, посилаючись на те, що вона фактично проживала та проживає у вищевказаній квартирі разом зі своїми особистими речами. Вона також повідомила, що відмовляється від пред'явлення для опису речей, що зберігаються у спадковій квартирі та відмовляється від надання доступу до квартири, у зв'язку з чим ОСОБА_2 Харківською державною нотаріальною конторою 26.01.2016 року була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії.В зв'язку з вищевказаним, ОСОБА_2 Харківська державна нотаріальна контора була позбавлена можливості вжити заходи щодо охорони спадкового майна, що складається з квартири № 118 в місті Харкові по вулиці Академіка Вальтера, будинок № 21 та майна, що знаходиться всередині, які залишилися після смерті ОСОБА_5, яка померла 21 вересня 2015 року та постійно мешкала у АДРЕСА_8. Отже, порушень діючого законодавства у відмові у вчиненні нотаріальних дій, допущено не було. Крім того, позовна заява стосується вжиття заходів щодо охорони спадкового майна, що залишилось після смерті ОСОБА_5, а уточнюючі позовні вимоги щодо звільнення квартири АДРЕСА_9 ОСОБА_10 не відносяться до заходів по охороні спадкового майна та взагалі не входять до компетенції нотаріальної контори.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з'явилась та надала заперечення проти позову.

Так, представник позивача вимагала від нотаріальної контори вжити заходи, передбачені чинним законодавством України, для збереження спадкового майна - АДРЕСА_10, яка залишилась після смерті ОСОБА_5, яка померла 21.09.2015р. При цьому, представник Позивача також просила опечатати вказану квартиру в рамках спадкової справи.

Однак, у поданій представником Позивача заяві не було вказано про необхідність проведення вжиття заходів щодо рухомого майна, яке перебуває в квартирі та право спадкування на яке має Позивач, а було прямо зазначено про необхідність проведення заходів щодо охорони квартири та її опечатування, на яку Позивач не має жодних прав, оскільки згідно заповіту ОСОБА_5, остання заповіла її ОСОБА_3

Про відсутність будь-яких прав Позивача на спадкування квартири АДРЕСА_5 вказують положення ч. 1 ст. 1241 ЦК України, згідно якої малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).

У даному разі ОСОБА_1 є братом спадкодавця, а отже не має права на обов'язкову частку у спадщині у вигляді квартири. Виходячи з викладеного, Позивач не може вимагати проведення опису спадкового майна у вигляді АДРЕСА_10, оскільки не має жодних прав на вказану спадщину, а не проведення заходів щодо її охорони жодним чином не впливає на його права та обов'язки.

Таким чином, вказані дії Позивача по поданню заяви про здійснення заходів з охорони спадкового майна були направлені винятково на створення неправомірних перешкод спадкоємцю за заповітом у прийнятті спадщини.

Так, у лютому 2016 року Позивачем окрім позову, який є предметом розгляду по вказаній справі, було також подано нічим не обґрунтований позов про визнання заповіту недійсним. При цьому, разом з позовом Позивачем було подано заяву про забезпечення позову, яка була задоволена судом в рамках справи № 640/3189/16-ц та 24.03.2016 року ухвалою суду було накладено арешт на нерухоме майно - АДРЕСА_11 та заборонено ОСОБА_2 Харківській державній нотаріальній конторі вчиняти будь-які нотаріальні дії щодо оформлення спадщини після померлої 21 вересня 2015 року ОСОБА_5

Таким чином, на переконання Відповідача ці дві справи є взаємопов'язаними та направлені суто на протиправне створення умов для рейдерського захоплення кв. 118. по вул. Академіка Вальтера, 21 в м. Харкові, або для приведення вказаного приміщення у непридатний для проживання стан, його пошкодження чи знищення, внаслідок приведення його у безхазяйний стан.

По-друге, заявлені Позивачем вимога про вжиття заходів щодо охорони спадкового майна, що складається з квартири АДРЕСА_5, та майна, що знаходиться в середині, які залишилися після смерті ОСОБА_5 не засновані на положеннях діючого законодавства.

Як було зазначено вище, положеннями ч. 1 ст. 1283 ЦК України передбачено, що охорона спадкового майна здійснюється в інтересах спадкоємців, відказоодержувачів та кредиторів спадкодавця з метою збереження його до прийняття спадщини спадкоємцями.

У той же час, відповідно до ч. 3 ст. 1283 ЦК України охорона спадкового майна триває до закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини.

Таким чином, з аналізу вказаних положень діючого законодавства можна дійти висновку, що охорона спадкового майна застосовується виключно з метою збереження спадкового майна. При цьому, заходи з охорони застосовуються виключно до прийняття спадщини спадкоємцями та вони не можуть тривати більше ніж 6-ть місяців, тобто до закінчення визначеного ЦК строку для прийняття спадщини.

Вказані положення ЦК України знайшли своє відображення в Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 N 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за N 282/20595 (далі за текстом - Порядок), а саме п. 1.1. глави 9, згідно якого охорона спадкового майна триває до закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини.

Окрім того, положеннями п. 12.1 Порядку визначено, що охорона спадкового майна триває до прийняття спадщини спадкоємцями, а якщо її не прийнято - до закінчення строку, установленого цивільним законодавством України для прийняття спадщини. Саме на вказані положення п. 12.1 Порядку посилався нотаріус під час винесення постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У даному разі, ОСОБА_3 у встановленому ЦК України порядку 25.09.2015 року подала до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Таким чином, за приписами ЦК України ОСОБА_3 є власником спадщини у вигляді АДРЕСА_11, а отже нотаріусом було правомірно відмовлено у вжитті заходів щодо охорони спадкового майна, згідно положень ч. 3 ст. 1283 ЦК України та п. 12.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України.

Окрім того, навіть якщо ОСОБА_3 буде вважатися такою, що прийняла спадщину лише після спливу 6-ти місячного строку, то на даний час вказаний строк вже сплив (21 березня 2016 року) , а отже згідно положень ч. 3 ст. 1283 ЦК України та Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України правові підстави для вжиття заходів щодо охорони спадкового майна та задоволення позовних вимог Позивача на даний час відсутні.

Крім того, Позивачем в уточненому позові заявлена вимога про зобов'язання ОСОБА_3 звільнити квартиру АДРЕСА_5, яка безпідставно займає житлове приміщення.

В даному разі Позивачем не зазначено жодної норми права, яка передбачає правові підстави для звільнення ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_5, або вказує на безпідставність зайняття житлового приміщення.

Як було зазначено вище, відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України ОСОБА_3 є власником спадщини у вигляді АДРЕСА_12, а отже має усі належні права для проживання у вказаній квартирі.

Навіть факт звернення Позивача до суду про визнання заповіту, на підставі якого ОСОБА_3 успадкувала вказану квартиру недійсним, жодним чином не впливає на правомірність набуття права власності на спадщину.

Згідно ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Частиною 2 ст. 328 ЦК України визначено, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Таким чином, єдиною причиною для визнання безпідставності зайняття ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_5, буде виступати відповідне судове рішення по справі № 640/3189/16-ц про визнання заповіту недійсним. На даний час відповідне судове рішення з цього приводу, яке набуло законної сили відсутнє.

Виходячи з наведеного, відповідно до приписів ЦК України ОСОБА_3 є повноправним власником квартири АДРЕСА_5 та має усі належні права для проживання у вказаному житловому приміщенні.

Суд, дослідивши матеріали справи, та докази, надані в їх обгрунтування, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що 21 вересня 2015 року померла ОСОБА_5 (дівоче прізвище - Венгер) ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, рідна сестра Позивача - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка проживала за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

Після своєї смерті ОСОБА_5 залишила заповіт на користь ОСОБА_3, складений відносно квартири №118 по вул. Академіка Вальтера. 21, в м. Харкові, що був посвідчений ОСОБА_2 Харківською державною нотаріальною конторою від 21.12.2006 року за реєстровим № 6-2361.

25 вересня 2015 року, тобто одразу ж на 4-й день після смерті спадкодавиці. спадкоємиця за заповітом ОСОБА_3 звернулася до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Заява була зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 1163 та на підставі неї заведена спадкова справа за №776/2015.

10 листопада 2015 року до нотаріальної контори Позивачем була подана заява про прийняття спадщини після померлої сестри ОСОБА_5, яка була зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 2197 та додана до спадкової справи за № 776/2015.

Також, того ж дня, до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори Представником Позивача - ОСОБА_4 була подана заява про вжиття заходів щодо охорони спадкового майна - квартири АДРЕСА_3.

Вказана заява була зареєстрована в книзі обліку заяв про вжиття заходів щодо охорони спадкового майна та встановлення опіки над майном фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою, або над майном фізичної особи, місцеперебування якої невідомо за № 2 та долучена до спадкової справи № 776/2015.

Про наявність в матеріалах спадкової справи №776/2015 заяви про охорону спадкового майна нотаріальною конторою була повідомлена спадкоємиця за заповітом КайдаловаЛюдмила ОСОБА_10, яка категорично не погодилась із проведенням опису спадкового майна.

Так, 19 листопада 2015 року ОСОБА_3 звернулася до нотаріальної контори із заявою, в якій вона заперечувала проти проведення опису спадкового майна, що залишилося після смерті ОСОБА_5 - квартири АДРЕСА_4, а також майна, що знаходиться всередині, посилаючись на те, що вона фактично проживала та проживає у вищевказаній квартирі разом із своїми особистими речами. Вона також повідомила, що відмовляється від пред'явлення для опису речей, які зберігаються у спадковій квартирі та відмовляється від надання доступу до квартири.

На підставі вказаної заяви ОСОБА_3 державний нотаріус ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори - ОСОБА_7 винесла постанову від 26.01.2016 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо вжиття заходів охорони спадкового майна, яке складається із квартири № 118 по вул. Академіка Вальтера. 21, в м. Харкові, та майна, що знаходиться всередині і залишилося після померлої ОСОБА_5.

Так, в мотивувальній частині постанови державний нотаріус, керуючись п.8 гл. 9 роз. II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, безпосередньо зазначив, що «якщо вжити заходів до охорони спадкового майна неможливо (спадкоємці або інші особи, які проживали зі спадкодавцем, заперечують проти опису, не пред'являють майно для опису, майно вивезене тощо), нотаріус складає акт і повідомляє про це заінтересованих осіб, а в необхідних випадках - фінансовий орган або прокурора».

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У даному разі, ОСОБА_3 у встановленому ЦК України порядку 25.09.2015 року подала до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Таким чином, на даний час ОСОБА_3 є власником спадщини у вигляді АДРЕСА_11, а отже нотаріусом було правомірно відмовлено у вжитті заходів щодо охорони спадкового майна, згідно положень ч. 3 ст. 1283 ЦК України та п. 12.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України.

Крім того, 6-ти місячного строк на прийняття спадщини вже сплив 21 березня 2016 року, а отже згідно положень ч. 3 ст. 1283 ЦК України та Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України правові підстави для вжиття заходів щодо охорони спадкового майна та задоволення позовних вимог Позивача на даний час відсутні.

Крім того, Позивачем в уточненому позові заявлена вимога про зобов'язання ОСОБА_3 звільнити квартиру АДРЕСА_5, яка безпідставно займає житлове приміщення.

В даному разі Позивачем не вказано правових підстав, які б передбачали обовязок звільнення ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_5, або вказує на безпідставність зайняття житлового приміщення.

Проте, відповідно до п.8 гл. 9 роз. II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України»: «Якщо вжити заходів до охорони спадкового майна неможливо (спадкоємці або інші особи, які проживали зі спадкодавцем, заперечують проти опису, не пред'являють майно для опису, майно вивезене тощо), нотаріус складає акт і повідомляє про це заінтересованих осіб, а в необхідних випадках - фінансовий орган або прокурора.» Проте, не дивлячись на те, що спадкоємець ОСОБА_3 заперечувала проти опису і не предявила майно (квартиру) до опису, нотаріус таких дій не вчинив, акт не склав і не повідомив про це заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107,109,118- 120 ЦПК України, гл. 9 роз. II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори задовольнити частково.

Зобов'язати ОСОБА_2 Харківську державну нотаріальну контору скласти акт про відмову ОСОБА_3 надати для опису спадкове майно, що складається з квартири АДРЕСА_1, та майна, що знаходиться всередині, які залишилися після смерті ОСОБА_5, яка померла 21 вересня 2015 року та постійно мешкала у АДРЕСА_2 та повідомити про це ОСОБА_1.

В решті заявлених позовних вимог до ОСОБА_2 Харківської державної нотаріальної контори та у позові до ОСОБА_3 - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Д.В. Невядомський