Провадження № 2/229/542/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2016 року Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючої судді Рагозіної С.О.,

за участю секретаря судового засідання Пантелєєвої Є.О.,

позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

03 березня 2016 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позові ОСОБА_1 вказала, що 27 квітня 2010 року помер її рідний брат ОСОБА_3. Після його смерті залишилася спадщина у вигляді нерухомого майна будинку №57 по вул. Л. Чайкіної в м. Дружківці Донецької області. Спадкоємцями після смерті ОСОБА_2 залишилися позивач та другий її брат ОСОБА_2, який після смерті брата прийняв спадщину. Він обіцяв поділити спадщину між ними, тому ОСОБА_1 не звернулася у встановлений законом строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Зараз їй відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину у звязку з тим, що вона не прийняла спадщину. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3, який помер 27 квітня 2010 року.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала позовні вимоги, просить надати їй додатковий строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3. Пояснила, що не прийняла спадщину, оскільки її інший брат ОСОБА_2 пообіцяв продати спадковий будинок, а гроші поділити на двох. Вона віддала йому всі документ на будинок, але потім він відмовився продавати йогок. Вона бажає, щоб їй належала половина будинку, оскільки вона має на це право.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Пояснив, що він прийняв спадщину після смерті брата, але не переоформив на себе право власності. Разом з сестрою ОСОБА_1 вони почергово користувалися земельною ділянкою померлого брата, претензій ні у кого не було. Сестра не приймала спадщину, оскільки в неї не було грошей на її переоформлення, через що вона довірила йому переоформлення документів на спадщину. Вже пройшло шість років зі смерті брата, раніше вона не підіймала це питання. Відповідач вважає, що підстав для задоволення позову немає.

Вислухавши пояснення сторін, заслухавши свідка, дослідивши письмові докази по справі, суд встановив такі обставини справи.

27 квітня 2010 року помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим на підставі актового запису № 302 від 08 серпня 2012 року (а.с. 8).

Позивач ОСОБА_1 є рідною сестрою померлого ОСОБА_3 (а.с.5-7).

На момент смерті ОСОБА_3 належав житловий будинок, розташований за адресою: Донецька область, м. Дружківка, вул. Лізи Чайкіної, №57 (а.с.41).

Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З копії спадкової справи суд встановив, що після смерті ОСОБА_3 з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса звернувся його брат ОСОБА_2. Заяв від інших спадкоємців за законом чи за заповітом не надходило, свідоцтв про право на спадщину не видавалось (а.с.22-27).

Стаття 1272 ЦК України встановлює наслідки пропущення строку для прийняття спадщини. Відповідно до цієї статті якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач ОСОБА_1 в обґрунтування позовних вимог посилається на той факт, що вони домовилися з братом про те, хто з них приймає спадщину з подальшим поділом грошей від продажу спадкового майна. Разом з тим, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що йому відомо, що між його батьком ОСОБА_2 та тіткою ОСОБА_1 була домовленість про те, що спадщину на себе переоформлює ОСОБА_2 і продає будинок, оскільки у ОСОБА_1 не було грошей на оформлення спадщини.

Разом з тим, суд не вважає такі причини пропуску строків для прийняття спадщини, як відсутність коштів, поважними.

Також суд не може визнати поважними такі причини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, похилий вік, оскільки, як пояснила в судовому засіданні позивач, вона має трьох дорослих дітей, двоє з яких мешкають у м. Дружківці, які б могли надати їй допомогу у вирішенні цього питання.

Також суд не може визнати поважною причину відсутності у позивача правовстановлюючих документі на спадкове майно, оскільки відповідно до п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України при прийнятті заяви про прийняття спадщини нотаріус не перевіряє наявність спадкового майна та його належність спадкодавцю.

Виходячи з цього, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 61, 131, 209, 212-215 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: С. О. Рагозіна