Справа № 309/1931/16-ц
Провадження № 2/309/1187/16
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

08 червня 2016 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Лукянова О.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про розподіл незакінченого будівництвом будинку та визнання порядку користування землею,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про розподіл незакінченого будівництвом будинку та визнання порядку користування землею.

Відповідно до п.4 ч.2 та ч.5 ст.119 ЦПК України: позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру; до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

З поданої позовної заяви вбачається, що позивач подала до суду позовну заяву, в якій заявлено: одну вимогу майнового характеру: про визнання права власності та дві вимоги немайнового характеру: поділення в натурі незакінченого будівництвом житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою.

До позовної заяви позивач додала документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 551грн.20коп..

З цієї квитанції про сплату судового збору та позовної заяви вбачається, що сплачений це судовий збір за позовну вимогу майнового характеру.

У відповідності до вимог Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, який набрав чинності 1 листопада 2011 року, передбачений розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру у сумі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Позивач вказав непідтверджену ніякими документами ціну позову 54000грн. та сплатив фактично судовий збір у розмірі 551грн.20коп..

Відповідно до п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»: розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обовязок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК України). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

На підставі вищевикладеного, суддя вважає, що фактично визначена позивачем ціна позову 54000грн. вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, а тому суддя попередньо визначає розмір судового збору за позовну вимогу майнового характеру 1000грн..

Крім цього, відповідно до п.12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»: у випадках обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону №3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Відповідно до абз.1 п.13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»: якщо в позовній заяві обєднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, повязані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

З позовної заяви вбачається, що, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру: поділення в натурі незакінченого будівництвом житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою. У відповідності до вимог Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, який набрав чинності 1 листопада 2011 року, передбачений розмір судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, - у сумі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551грн.20коп.. Тобто, позивач повинна сплатити ще судовий збір у загальному розмірі 1102грн.40коп. /551грн.20коп. х 2 позовні вимоги = 1102грн.40коп./.

На підставі вищевикладеного, суддя вважає, що позовну заяву треба залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України: позивачем не в повному обсязі сплачений судовий збір.

Суддя вважає, що позивач повинна доплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру у сумі 448грн.80коп. та судовий збір за позовні вимоги немайнового характеру у загальній сумі 1102грн.40коп., а всього 1551грн.20коп..

Відповідно до ст.121 ЦПК України: суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.119, 121, 210 ЦПК України, Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про розподіл незакінченого будівництвом будинку та визнання порядку користування землею, - залишити без руху.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 виправити недоліки позовної заяви у термін 5 днів з дня отримання нею копії ухвали та розяснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районого суду: підпис: ОСОБА_4

З оригіналом вірно

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_4