АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Ладиченко С.В.
№22-ц/796/5715/2016 Доповідач - Українець Л.Д.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2016 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого Українець Л.Д.

суддів Оніщука М.І.,

Шебуєвої В.А.,

за участю секретаря Троц В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «БТА Банк» на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2016 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «БТА Банк» про стягнення боргу за договором банківського рахунку,-

В С Т А Н О В И Л А

У жовтні 2015 року позивач звернулася в суд із позовом до відповідача про стягнення боргу за договором банківського рахунку.

У мотивування вимог посилалася на те, що 08 квітня 2014 року між нею та ПАТ «БТА Банк» укладено Договір №82774 банківського поточного рахунку фізичної особи, по якому банк відкрив поточний (картковий) рахунок НОМЕР_1 у валюті долар США (USD) з метою комплексного обслуговування клієнта відповідно до умов цього договору та тарифів «Моя картка».

Вона поповнила рахунок, однак 19.03.2015 року було виявлено списання з її карткового рахунку 4500 Євро.

19.03.2015 року в телефонному режимі та 20.03.2015 року письмовою заявою про спірну трансакцію вона поінформувала банк про зникнення грошових коштів з її банківського рахунку.

Листом від 15 червня 2015 року банк повідомив про те, що на підставі її заяви було ініційовано перевірку про спірні трансакції по картці позивача, які були здійснені 14, 15, 17 березня 2015 року в Іспанії на загальну суму 4500 Євро.

В Іспанії вона в той момент не перебувала, картку нікому не передавала.

Під час службового розслідування банк з'ясував, що 19.03.2015 року в процесі моніторингу клієнтських операцій Відділом клієнтської підтримки банку було виявлено операцію по картці у торговельній точці та проведено з нею телефонну розмову, під час якої легітимність зазначеної операції не була підтверджена, а також було встановлено несанкціоноване списання грошових коштів з її рахунка на загальну суму 4500 Євро, після чого картку було заблоковано. Дані про зазначені операції було внесено до бази даних щодо шахрайств з платіжними картками, а картку внесено до міжнародного електронного стоп-списку.

У той же час банк відмовив їй в поверненні грошових коштів з посиланням на несвоєчасне повідомлення банку про шахрайські дії з її карткою.

Вона повідомила банк одразу, як їй стало відомо про зникнення грошових коштів з рахунку. Окрім того, відповідно до п. 3.1.9 Правил здійснення операцій за картковими рахунками, відкритими фізичними особами у ПАТ «БТА Банк», у разі підозри в незаконному використанні картки, не пізніше 5-ти робочих днів клієнт повинен повідомити про це банк, що і було зроблено нею.

Листом від 06 травня 2015 року банк повідомив, що на підставі її заяви було ініційовано перевірку, претензійну роботу, згідно з Правилами міжнародної платіжної системи VISA, виставлено претензію банку - еквайру Ibercaja Banco S.A., Zaragoza, Spain, з вимогою щодо повернення зазначеної суми коштів.

Враховуючи те, що банк відмовив їй в поверненні грошових коштів, вона змушена звернутися до суду за захистом свого порушеного права.

З урахуванням наведеного просила суд стягнути з відповідача на її користь 4500 Євро за Договором №82774 банківського поточного рахунку фізичної особи та судові витрати у розмірі 1100 грн 25 коп.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2016 року позов ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «БТА Банк» про стягнення боргу за договором банківського рахунку задоволено.

Стягнуто з Публічного акціонерного товариства «БТА Банк» на користь ОСОБА_2 за договором №82774 банківського поточного (карткового) рахунку фізичної особи від 08.04.2014 року 4500 євро, що дорівнює 110025 гривням 20 коп. на час подання позовної заяви.

Стягнуто з Публічного акціонерного товариства «БТА Банк» на користь ОСОБА_2 у відшкодування понесених судових витрат по сплаті судового збору 1100 грн. 25 коп.

Не погоджуючись з рішенням, ПАТ «БТА Банк» подало апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Зазначає, позивачем не було вчасно повідомлено банк про неправомірні операції по платіжній картці у відповідності до Правил здійснення операцій за картковими рахунками, відкритими фізичним особам у ПАТ «БТА БАНК».

Так, в Правилах чітко зазначено, що у разі втрати або крадіжки карток, підозрі в незаконному використанні картки, при необхідності заблокувати додаткову картку держателі зобов'язані вжити наступних заходів:

- негайно повідомити про це банк за телефоном , 0-800-30-45-45 та надати інформацію: ім'я, прізвище, номер картки та пароль, зазначений в заяві-анкеті;

- не пізніше 5 (п'яти) робочих днів після усного повідомлення звернутися до банку з клопотанням про випуск нових ПК у зв'язку з їх втратою/крадіжкою/компрометацією ПК, шляхом безпосереднього подання до Банку письмової заяви.

Тобто, ніякого строку в межах п'яти днів для повідомлення банку про втрату платіжної картки або неправомірні операції по платіжній картці Правилами не передбачено. Строк у п'ять днів для звернення до банку встановлюється виключно для випуску платіжної картки у зв'язку із втратою/крадіжкою/компрометацією.

Окрім того, згідно з пунктом 6 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 року №705, до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Аналогічні положення передбачають і Правила, відповідно до яких клієнт несе відповідальність за операції, здійснені з використанням карток, випущених до КР, впродовж всього терміну їх дії. Клієнт несе повну відповідальність за всі операції з використанням втрачених/вкрадених карток, здійснені після їх крадіжки/втрати, у разі неповідомлення про факт крадіжки/втрати та впродовж 30 (тридцяти) хвилин з моменту повідомлення про це до Банку.

Отже, згідно з Правилами до моменту повідомлення банку про нелегітимність операцій по платіжній картці відповідальність покладається на позивача, про що позивач була повідомлена, підписуючи Договір і Правила.

До того ж, при підписанні Договору банк ознайомив позивача з тарифами та стандартними лімітами по платіжній картці, про право позивача знімати дані ліміти, а також про право банку не відшкодовувати кошти за претензією держателя за операціями з використання карткою в разі, якщо клієнт за заявою збільшив або зняв всі обмеження (в тому числі відключив перевірку СVV коду) щодо проведення операцій з використанням ПК (підпункт 3.4.13 Правил).

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 08 квітня 2014 року між ПАТ «БТА Банк» та ОСОБА_2 укладено Договір №82774 про відкриття та обслуговування банківського поточного (карткового) рахунку фізичної особи, згідно якого банк відкриває клієнту та здійснює обслуговування поточного (карткового) рахунку НОМЕР_1 у валюті долар на умовах тарифного збірнику «Моя картка», затвердженого рішенням Тарифного комітету ПАТ «БТА Банк», з урахуванням внесених до нього в подальшому змін, розміщеного на сайті www.btabank.ua та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку. (а.с. 13-19)

19.03.2015 року в процесі моніторингу клієнтських операцій Відділом клієнтської підтримки банку було виявлено операцію по картці у торгівельній точці «SOTRIS» MAROUSI (банк-еквайр Eurobank Ergasias S.A, Греція) з кодом відмови «915» (недостатньо коштів на рахунку) та проведено з ОСОБА_2 телефонну розмову, під час якої легітимність зазначеної операції не була підтверджена, а також було встановлено несанкціоноване списання грошових коштів з її рахунку на загальну суму 4500 Євро, після чого картку було заблоковано. (а.с. 9-10)

20.03.2015 року ОСОБА_2 подала заяву про спірну трансакцію, в якій просила провести розслідування стосовно ситуації, яка виникла у період з 14.03.2015 року по 17.03.2015 року про здійсненні операції по картці НОМЕР_2 на загальну суму 4500 Євро в торговій точці PELUQUERIA, LAS ROZAS DE, ES, яка розташована за адресою LAS ROZAS DE, ES. Заявлена сума нею не була оплачена, але згідно виписки на 20.03.2015 року кошти були списані з її карткового рахунку. Просила повернути кошти на її картковий рахунок НОМЕР_1, відкритий у ПАТ «БТА Банк». (а.с. 11-12)

На підставі заяви позивача було ініційовано претензійну роботу в платіжній системі VISA та виставлено претензію банку-еквайру з вимогою повернення списаних коштів (операція «чарджбек») за кодом «81» (шахрайство). Проте, виставлену банком претензію було опротестовано (репрезентовано) банком-еквайром з наданням отриманих від торговельного підприємства PELUQUERIA, LAS ROZAS DE, ES (Іспанія) (яке обслуговується еквайром) копій документів та операційних даних за всіма спірними трансакціями. На додатковий запит банку отримано від VISA підтвердження правомірності дій банка-еквайра.

Посилаючись на пункти 3.1.9, 3.4.13 Правил здійснення операцій за картковими рахунками, відкритими фізичними особами у ПАТ «БТА Банк», відповідачем було відмовлено позивачу у відшкодуванні грошових коштів, списаних з її карткового рахунку. (а.с. 9-10)

У ст. 1073 ЦК України визначено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Згідно із п. 37.2 ст. 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов'язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 % суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Відповідно до п. 8, 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 року №705, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред'явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Як убачається з матеріалів справи, операції зі зняття грошових коштів з 14.03.2015 року по 17.03.2015 року відбулися в Іспанії, тоді як позивач в цей час перебувала в Україні та мала в цей час належну їй картку НОМЕР_2.

Доказів на спростування того, що банківську картку ОСОБА_2 не втрачала, іншим особам не передавала, ПІН-коду нікому не повідомляла, банк не надав.

У апеляційній скарзі представник відповідача посилається, що позивачем не було вчасно повідомлено банк про неправомірні операції по платіжній картці у відповідності до Правил здійснення операцій за картковими рахунками, відкритими фізичним особам у ПАТ «БТА БАНК».

Такі доводи апелянта не заслуговують на увагу з огляду на таке.

Так, у п. 3.1.9 Правил здійснення операцій за картковими рахунками, відкритими фізичним особам у ПАТ «БТА БАНК» зазначено, що у разі втрати або крадіжки карток, підозрі в незаконному використанні картки, при необхідності заблокувати додаткову картку держателі зобов'язані вжити наступних заходів:

- негайно повідомити про це банк за телефоном , 0-800-30-45-45 та надати інформацію: ім'я, прізвище, номер картки та пароль, зазначений в заяві-анкеті;

- не пізніше 5 (п'яти) робочих днів після усного повідомлення звернутися до банку з клопотанням про випуск нових ПК у зв'язку з їх втратою/крадіжкою/компрометацією ПК, шляхом безпосереднього подання до Банку письмової заяви.

Як вбачається з матеріалів справи та підтверджено сторонами, факт недостатності коштів на рахунку ОСОБА_2 був встановлений 19.03.2015 року безпосередньо самим банком, в результаті чого була проведена розмова з позивачем, під час якої було встановлено несанкціоноване списання грошових коштів з її рахунку на загальну суму 4500 Євро.

Наступного дня ОСОБА_2 подала письмову заяву про спірну трансакцію.

Колегія суддів не погоджується з доводами апелянта, що до моменту повідомлення банку про нелегітимність операцій по ПК відповідальність покладається на позивача з огляду таке.

Згідно п. 6 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов'язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Разом з тим, у п. 9 розділу VI вказаного Положення визначені випадки, коли користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій.

При цьому банком не доведено, що дії чи бездіяльність позивача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Крім того, позивач негайно, як тільки банк її повідомив про зняття коштів з платіжної картки, вчинила всі дії, передбачені договором на такий випадок.

У суді апеляційної інстанції представник банку повідомив, що кошти з платіжної картки були зняті 14, 15, 17 березня в Іспанії, 20 березня 2015 року картка була заблокована в Греції.

Щодо посилань апелянта на право банку не відшкодовувати кошти за претензією держателя за операціями з використанням картки в разі, якщо клієнт за заявою збільшив або зняв всі обмеження (в тому числі відключив перевірку СVV коду) щодо проведення операцій з використанням платіжної картки, то зняття обмежень по картці є правом клієнта, а згідно ст. 1074 ЦК України обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов'язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, передбачених законом.

Крім того, представник позивача пояснила, що ОСОБА_2 завчасно письмово повідомила банк про намір виїхати до Франції та Італії. Вона повідомляла банк про свій намір виїзду за кордон кожен раз і банку це було відомо.

Зазначені пояснення банком не спростовані.

Отже, відповідачем не наданого жодного доказу, який би свідчив про неправомірні дії позивача, які призвели до несанкціонованого зняття коштів з її платіжної картки.

Усі доводи апеляційної скарги були предметом дослідження суду першої інстанції, суд дав їм належну оцінку і доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду.

Рішення суду відповідає вимогам закону, наданим доказам, обставинам справи і підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

Керуючись статтями 303, 304, 307, 308, 313-315 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «БТА Банк» відхилити.

Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2016року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Головуючий Л.Д. Українець

Судді М.І. Оніщук

В.А. Шебуєва