Справа №173/2492/15-ц
Провадження №2/173/186/2016
Верхньодніпровський районний суд
Дніпропетровської області
В складі: головуючої судді Петрюк Т.М.
При секретарі Рудовій Л.В.
Розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Верхньодніпровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,-
До суду звернулася позивач ОСОБА_1 з позовом про розірвання шлюбу до відповідача ОСОБА_2 посилаючись на наступне: з 2003 року вона сумісно проживала у цивільному шлюбу з відповідачем по справі. 07 листопада 2008 року між нею та відповідачем був укладений шлюб, який був зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Верхньодніпровського районного управління юстиції Дніпропетровської області. Актовий запис № 153.
В період сумісного проживання та шлюбу у них народилося двоє дітей: син Микита, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син Богдан, ІНФОРМАЦІЯ_2. .
У серпні 2015 року вони з відповідачем посварилися та припинили шлюбні відносини.
Причиною розпаду сімейних відносин стало те, що через різність характерів вони не розуміють один одного, через що у них часто виникають сварки по різним побутовим питанням, та відсутнє взаємопорозуміння. Крім того, під час сумісного проживання відповідач неодноразово ображав її та піднімав на неї руку.. Вони втратили почуття один до одного, на яких базується сім'я, що й стало підставою звернення до суду.
В судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримала, просить розірвати шлюб, давши пояснення фактично установлені матеріалами справи .Також пояснила, що основною причиною розірвання шлюбу стало те, що вони з відповідачем перестали розуміти один одного та втратили почуття любові та поваги один до одного, які є основою сімейного життя. За наданий судом їм термін для примирення вони спільної мови не знайшли та примирення між ними не відбулося.
Відповідач в судове засідання не з»явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Вислухавши осіб, що приймали участь у розгляді справи, дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступними підставами: судом встановлено, що з 2003 року сторони проживали разом без реєстрації шлюбу. 07 листопад 2008 року між сторонами був укладений шлюб, який був зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Верхньодніпровського районного управління юстиції Дніпропетровської області. Актовий запис № 153, що підтверджується свідоцтвом про шлюб
В період шлюбу у сторін народилося двоє дітей: син Микита, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син Богдан, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про народження дітей, де позивачка та відповідач вказані батьками дітей.
Судом встановлено, що причиною розпаду сімейних відносин стало відсутність взаємопорозуміння між сторонами, що привело до виникнення сварок та конфліктів між ними. В результаті чого сторони втратили взаємопорозуміння та почуття любові, та їхнє спільне проживання та сімейне життя стало не можливим.
З серпня 2015 року сторони припинили подружні відносини, ведення спільного господарства. Сторони проживають за однією адресою, але жодних подружніх стосунків не підтримують, що підтверджується поясненнями позивачки.
Крім того подружжю ОСОБА_2 надавався судом строк для примирення, але примирення не відбулось.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
За таких обставин, суд вважає, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу є обґрунтованими, подальше проживання сторін та їх примирення стало не можливим, збереження шлюбу на думку суду буде суперечити інтересам сторін. Виходячи з вищевикладеного суд вважає за можливе розірвати шлюб між сторонами
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище
Після розірвання шлюбу відповідно до прохання позивачки суд вважає за можливе залишити їй прізвище, обране при реєстрації шлюбу - ОСОБА_2.
Відповідно до ст. 115 СК України рішення суду після набрання ним законної сили надсилається органу державної реєстрації актів цивільного стану громадян для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Так як з позивачкою залишається проживати неповнолітні діти, суд вважає, що витрати повязані з реєстрацію розірвання шлюбу в органах реєстрації актів цивільного стану повинні бути покладені на відповідача.
Відповідно дж ост. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 487 грн., 20 коп.
На підставі ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст. 10,60,88,212. 213, 214, 215 ЦПК України суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 за позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити
Шлюб, зареєстрований 07.11.2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Верхньодніпровського районного управління юстиції Дніпропетровської області. Актовий запис № 153 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - ОСОБА_1.
Після набрання рішенням законної сили його копію направити відділу державної реєстрації актів цивільного стану Верхньодніпровського районного управління юстиції для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Стягнути з ОСОБА_2 витрати на користь держави за реєстрацію розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати: 487 грн., 20 коп., за сплачений судовий збір
Рішення може бути оскаржене до судової палати з цивільних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 10 днів з моменту його проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Верхньодніпровський районний суд.

Особи, які брали участь у судовому засіданні, але не були присутні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання цього рішення.

Заочне рішення може бути оскаржене відповідачем протягом 10 днів з моменту його отримання шляхом подачі заяви про його скасування до Верхньодніпровського районного суду.

Рішення набирає чинності після закінчення строку на подання апеляційної скарги та/або заяви про скасування заочного рішення, якщо така скарга та/або заява не подавались. У випадку подання апеляційної скарги або заяви про скасування заочного рішення набирає чинності після розгляду справи судом апеляційної інстанції, або після перегляду заочного рішення судом, який його постановив, якщо рішення не було скасоване або змінене.

Суддя Петрюк Т.М.