Провадження №2/760/7838/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Усатової І.А.

при секретарі - Здорик Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Першої Київської державної нотаріальної контори, третя особа реєстраційна служба Головного управління юстиції в м. Києві, про захист права власності, усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном, зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

У липні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що за рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 27 серпня 2012 року між нею та ОСОБА_2 поділено житловий будинок АДРЕСА_1, за кожним визнано право власності на 1/2 частку зазначеного будинку. 23 січня 2014 року вона звернулась до реєстраційної служби Головного управління юстиції в м. Києві із заявою про державну реєстрацію 1/2 частки будинку, однак їй відмовили у державній реєстрації права власності на нерухоме майно у зв'язку наявністю обтяження в єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна.

Ураховуючи викладене ОСОБА_1, змінивши предмет позову та уточнивши позовні вимоги, просила суд зобов'язати ОСОБА_2 звернутися до відділу реєстрації смерті у м. Києві з особистою заявою про отримання повторного свідоцтва про смерть ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, звернутися до Першої Київської державної нотаріальної контори з особистою заявою про зняття заборони відчуження житлового будинку АДРЕСА_1.

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 4 березня 2015 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду м. Києва від 26 травня 2015 року, позов задоволено. Зобов'язано ОСОБА_2 звернутися до відділу реєстрації смерті у м. Києві з особистою заявою про отримання повторного свідоцтва про смерть ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, звернутися до Першої Київської державної нотаріальної контори з особистою заявою про зняття заборони відчуження житлового будинку АДРЕСА_1. Зобов'язано Першу Київську державну нотаріальну контору зняти заборону відчуження житлового будинку АДРЕСА_1 за заявою ОСОБА_1 та зареєструвати припинення обтяження на вказаний будинок. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Не погоджуючись з прийнятими рішеннями ОСОБА_2 звернувся до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ з касаційною скаргою.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.09.2015 року рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 4 березня 2015 року та ухвалу апеляційного суду м. Києва від 26 травня 2015 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Як вбачається з ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.09.2015 року, судом касаційної інстанції наголошено на тому, що ОСОБА_1 не було надано суду обґрунтованих доказів того, яким чином порушується її право чи не визнається ОСОБА_2 у розумінні ст. 15 ЦК України та доказів того, що останнім чиняться перешкоди у здійсненні її законного права щодо користування та розпорядження 1/2 часткою житлового будинку АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 ЦК України особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов'язковим для неї.

Також, суд касаційної інстанції наголошував на тому, що суди попередніх інстанцій, покладаючи на ОСОБА_2 обов»язок звернутися до відділу реєстрації смерті у м. Києві з особистою заявою про отримання повторного свідоцтва про смерть ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, та звернутися до Першої Київської державної нотаріальної контори з особистою заявою про зняття заборони відчуження об'єкту нерухомого майна, всупереч положенням ст. ст. 215, 315 ЦПК України не вказали на підставі яких норм законодавства на нього покладено такий обов'язок, якою нормою права передбачено його виконання та яким чином таке може запобігти порушенню прав позивача, на захист яких вона звернулася до суду.

Крім того, згідно з ч. 9 ст. 16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація припинення іпотеки, обтяження проводиться на підставі заяви обтяжувача, яку він зобов'язаний подати протягом п'яти робочих днів з дня припинення іпотеки, обтяження самостійно або на письмову вимогу боржника чи іншої особи, права якої порушено через наявність таких реєстраційних записів.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

При цьому норма ч. 3 ст. 182 ЦК України визначає щодо можливості оскарження до суду відмови у державній реєстрації права на нерухомість, ухилення від реєстрації, відмови від надання інформації про реєстрацію застосовуються лише щодо дій (бездіяльності) органів, які здійснюють таку реєстрацію.

Крім того, у п. 9 ст. 15 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація прав, їх обтяжень у результаті вчинення нотаріальної дії (надання відмови в ній) проводиться одночасно з вчиненням такої дії.

Отже, нотаріусу як спеціальному суб'єкту надані функції реєстратора при вчиненні ним нотаріальної дії, однак зняття заборони не є нотаріальною дією.

Згідно з ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 130 ЦПК України, якщо спір не врегульовано у порядку, визначеному частиною третьою цієї статті, суд уточнює позовні вимоги.

Таким чином, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що вирішуючи питання про призначення справи до судового розгляду, суд в обов'язковому порядку має вирішити питання про уточнення позовних вимог.

Відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

До того , відповідно ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Виходячи з вищевикладеного, позивачу слід зазначити:

-яким чином порушується право ОСОБА_1 чи не визнається ОСОБА_2 у розумінні ст. 15 ЦК України та доказів того, що останнім чиняться перешкоди у здійсненні її законного права щодо користування та розпорядження 1/2 часткою житлового будинку АДРЕСА_1;

-на підставі яких норм чинного законодавства на ОСОБА_2 покладається обов'язок звернутися до відділу реєстрації смерті у м. Києві з особистою заявою про отримання повторного свідоцтва про смерть ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, та звернутися до Першої Київської державної нотаріальної контори з особистою заявою про зняття заборони відчуження об'єкту нерухомого майна, якою нормою права передбачено його виконання та яким чином таке може запобігти порушенню прав позивача, на захист яких вона звернулася до суду;

-яким чином нотаріусом порушено право позивачки, виходячи з того, що згідно п. 9 ст. 15, ч. 9 ст. 16, Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», ч. 1, 3 ст. 182 ЦК України нотаріусу як спеціальному суб'єкту надані функції реєстратора при вчиненні ним нотаріальної дії, в той час, як зняття заборони не є нотаріальною дією.

Згідно з п.8 ст.207 ЦПК України суддя залишає позовну заяву без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених в ст. ст.119-120 ЦПК України, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

За таких обставин, керуючись ст. 119-121, п. 8 ст. 207 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Першої Київської державної нотаріальної контори, третя особа реєстраційна служба Головного управління юстиції в м. Києві, про захист права власності, усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном, зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки заяви мають бути усунуті шляхом подання окремої вмотивованої заяви, з врахуванням викладених в даній ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: