ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9280/16-ц
провадження № 6/753/361/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" червня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. за участю секретаря Горбань С.І., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві подання старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції в м. Києві Медведєвої О.О. про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами,

В С Т А Н О В И В:

Старший державний виконавець відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції в м. Києві Медведєва О.О. звернулася до суду з поданням про визначення частки майна боржника ОСОБА_3 у комплексі нежитлових будівель школи, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, якими він володіє спільно з дружиною ОСОБА_4

Подання обґрунтоване такими обставинами. На виконанні у відділі державної виконавчої служби Дарницького РУЮ у м. Києві перебуває виконавче про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 боргу в сумі 18801,24 грн. У наданий для самостійного виконання строк ОСОБА_3 рішення суду не виконав, рахунків в банківських установах та цінних паперів у нього не виявлено, нерухомого та рухомого майна за ним не зареєстровано. Відсутність у боржника майна робить неможливим виконання рішення суду, а тому необхідно визначити належну йому частку у нерухомому майні, яке придбано в період перебування ОСОБА_3 у шлюбі з ОСОБА_4, і є спільною сумісною власністю подружжя. Згідно положень сімейного законодавства про рівність часток майна дружини та чоловіка, боржнику ОСОБА_3 належить ? частина комплексу нежитлових будівель школи.

Державний виконавець, стягувач, боржник та заінтересована особа ОСОБА_4в судове засідання не з'явилися, проте відповідно до положень ч. 2 ст. 379 ЦПК України їх неявка не є перешкодою для розгляду цього питання.

З огляду на неявку сторін та заінтересованих осіб розгляд справи здійснюється без фіксування судового засідання технічними засобами.

Вивчивши подання та додані до нього копії матеріалів виконавчого провадження, суд вважає подання державного виконавця обґрунтованим з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 5, 6 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» у разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення звертається також на належне боржнику інше майно, за винятком майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Стягнення на майно боржника звертається в розмірі і обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат, пов'язаних з організацією та проведенням виконавчих дій, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження. У разі якщо боржник володіє майном спільно з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням державного виконавця.

Згідно положень ч. 1 ст. 379 ЦПК України питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за поданням державного виконавця.

Як вбачається з матеріалів подання, на виконанні у відділі державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції в м. Києві перебуває виконавчий лист, виданий за рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2015 р. про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 боргу в сумі 18801,24 грн.

У встановлений постановою державного виконавця строк боржник ОСОБА_3 рішення суду добровільно не виконав.

Постановою державного виконавця від 05.02.2016 накладено арешт на усе майно боржника ОСОБА_3 в межах суми стягнення.

Під час примусового виконання рішення суду державний виконавець встановив, що боржник ОСОБА_3 не має рахунків в банківських установах та цінних паперів, нерухомого та рухомого майна за ним не зареєстровано, дані щодо його місця роботи відсутні, у Державній податковій службі як платник податків він не зареєстрований.

Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб з 6 січня 1985 р. ОСОБА_3 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4

За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_4 зареєстровано на праві власності комплекс нежитлових будівель школи, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 632,2 кв.м., який був набутий у власність на підставі договору купівлі-продажу від 29.09.2000.

Враховуючи, що набуття майна за час шлюбу створює презумпцію права спільної сумісної власності подружжя, яка знайшла своє вираження у ст. 22 чинного на час набуття нерухомого майна Кодексу про шлюб та сім'ю України, суд дійшов висновку, що вищевказаний комплекс нежитлових будівель є спільною сумісною власністю ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Оскільки у праві спільної сумісної власності на нерухоме майно частки подружжя не визначені, суд повинен встановити розмір частки боржника ОСОБА_3

Розмір часток майна, що є у спільній сумісній власності подружжя, визначається судом за правилами ч. 2 ст. 28 Кодексу про шлюб та сім'ю України, яка проголошувала рівність часток кожного з подружжя у спільній сумісній власності.

Аналогічна норма міститься і в ст. 70 чинного на цей час Сімейного кодексу України, згідно з якою частки майна дружини та чоловіка у спільній сумісній власності є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Враховуючи вищенаведені обставини, які свідчать про наявність у ОСОБА_3 невиконаного боргового зобов'язання та відсутність іншого майна, за рахунок якого можливо провести виконання судового рішення, окрім нерухомого майна, яке є спільною сумісною власністю з дружиною ОСОБА_4, суд вбачає підстави визначити, що боржнику ОСОБА_3 належить ? його частина

На підставі викладеного, керуючись ст. 379 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Подання старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції в м. Києві Медведєвої О.О. задовольнити.

Визначити, що часткаборжника ОСОБА_3 у комплексі нежитлових будівель школи, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 632,2 кв.м. (зареєстрованому за ОСОБА_4, рішення про державну реєстрацію від 27.06.2006, підстава: договір купівлі-продажу № 2329 від 29.09.2000), становить ? частину цього майна.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: