йСправа № 304/713/16-ц Провадження № 2/304/273/2016
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 червня 2016 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Амарович В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» в особі Перечинського відділення ЗОД ПАТ «ОСОБА_2 Аваль» про визнання недійсним кредитного договору, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з вищезазначеним позовом.

Однак, подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки відповідно до положень ч. 5 ст. 119 ЦПК України до такої не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Що стосується клопотання позивачки про відстрочку сплати судового збору, то суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Норма аналогічного змісту міститься і у ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Як вбачається із позовної заяви, то позивачка як на підставу для відстрочки сплати судового збору посилається на відсутність у неї коштів в силу кризових явищ в Україні.

Разом з цим, в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року розяснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, клопотання про відстрочку сплати судового збору не може бути задоволено, оскільки наведені ОСОБА_1 обставини не свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 01 вересня 2015 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 22 травня 2015 року.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551 грн. 20 коп., який необхідно сплатити за наступними реквізитами:

р/р 0195

,

МФО 812016

Банк одержувача: ГУДКСУ у Закарпатській області

Одержувач: УДКСУ у Перечинському районі 22030001.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Тому, керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» в особі Перечинського відділення ЗОД ПАТ «ОСОБА_2 Аваль» про визнання недійсним кредитного договору залишити без руху і надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачкою ухвали та розяснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_3