Придніпровський районний суд м.Черкаси
РІШЕННЯ
Справа № 711/5000/16-ц
Номер провадження2/711/1597/16
Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого: судді Смоляра А.О.
при секретарі: Бак М.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 відділу ДВС м.Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог ПАТ КБ «Приватбанк» про скасування заходів забезпечення позову у вигляді арешту нерухомого майна , -
Позивачка звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 відділу ДВС м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог ПАТ КБ «Приватбанк» про скасування заходів забезпечення позову у вигляді арешту на нерухоме майно. В позові вона в казала, що 29.05.2013 року помер її батько, ОСОБА_3. Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, вважає себе такою, що прийняла спадщину, оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщин.
Вирішивши оформити право власності на спадкове майно, яке складається з 1/3 квартири, що знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. Ватутіна 229. кв. 13, їй стало відомо, що на нього накладено арешт ОСОБА_2 відділом державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції. Вона звернулась до виконавчої служби з відповідною заявою. ОСОБА_2 ВДВС Черкаського міського управління юстиції повідомлено про відмову у знятті заборони на відчуження нерухомого майна, порекомендовано звернутись до суду
В судовому засіданні представник позивачки позов підтримав, просить його задовольнити з підстав указаних в позові.
Представник відповідача ОСОБА_2 ВДВС м. Черкаси заперечував проти позову, мотивуючи тим, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження підлягає обов'язковому зупиненню у разі смерті, боржника, якщо встановлені судом правовідносини допускають правонаступництво. Наявні у даній справі правовідносини передбачають правонаступництво. Згідно ч. 2 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження зупиняється у випадках, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 37 цього Закону, - до визначення правонаступників боржника або призначення опікуна недієздатному боржникові.
Відповідно до п. 2.13 Інструкції з організації примусового виконання рішень, у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження (у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, а також в інших випадках заміни сторони у виконавчому провадженні), якщо правовідносини допускають правонаступництво, державний виконавець з власної ініціативи або за заявою сторони, а також сама заінтересована сторона мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони виконавчого провадження її правонаступником. На даний час ДВС звернулася до суду з вказаною заявою .
Відповідно до п. 2.14 Інструкції з організації примусового виконання рішень, правонаступництво можливе на всіх стадіях виконавчого провадження - з моменту відкриття виконавчого провадження до його закінчення. Після заміни вибулої сторони виконавчого провадження її правонаступником державний виконавець продовжує виконання виконавчого провадження в порядку, встановленому Законом.
Вважає, що виходячи з написаного у позовній заяві, позивач посилається на ч. 1, ч. 5 ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження», що прямо суперечить змісту позову.
Представник третьої особи ПАТ « КБ Приватбанк» заперечував проти задоволення позову, оскільки борг перед банком не погашений. Позивачка навіть не зверталася до банка з пропозицією погасити борг батька.
Заслухавши сторони, дослідивши докази по справі суд вважає позов таким , що не підлягає задоволенню з наступних підстав.
У постанові № 5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», зокрема розяснено судам, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору
Відповідно до статті 130 ЦПК при проведенні попереднього судового засідання, а якщо воно не проводиться, то при підготовці справи до судового розгляду, суд має визначити факти, які необхідно встановити для вирішення спору, зясувати, які докази подані чи подаються кожною стороною для обґрунтування своїх доводів чи заперечень, а також з яких правовідносин виник спір, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.
Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті
Відповідно до ч.1 ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов'язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги.
Відповідно до ч.1 ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.
Таким чином, у ОСОБА_1 у зв'язку із смертю батька ОСОБА_3 окрім права на спадкове майно, виникає ще й обов'язок погасити борги спадкодавця в межах вартості цього майна.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 182, ч. 2 ст. 331 ЦК України право власності на нерухоме майно виникає в особи з моменту його державної реєстрації. При цьому орган, який уповноважений здійснювати таку реєстрацію, вчиняє тільки відповідні дії в межах чинного законодавства і сам по собі не є особою, яка може заперечувати або визнавати право власності.
29.05.2013 помер батько позивачки, ОСОБА_3, після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частини квартири № 13 що по вул..Ватутіна, 229 у м. Черкаси.
Рішенням Придніпровського районного суду м.Черкаси від 12.02.2016 року задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ВДВС Черкаського міського управління юстиції, ПАТ «КБ Приватбанк» про зняття арешту з нерухомого майна та виключення майна з акта опису, яким Зняти арешти з 1/3 частини квартири № 13, що в будинку № 229 по вулиці Ватутіна у місті Черкаси, які накладені на підставі: постанови про арешт майна від 15.09.2010 р. (реєстраційний номер обтяження 11537686) у виконавчому провадженні №21438939,постанови про арешт майна від 08.11.2011 р. (реєстраційний номер обтяження 11817830) у виконавчому провадженні №21438939, постанови АА№041571 від 07.07.2008 року (реєстраційний номер обтяження 7588540), постанови АА№038287 від 03.12.2007 р. (реєстраційний номер обтяження 6263878), постанови серія та номер 4883681 від 09.10.2015 року у виконавчому провадженні №48813681 (номер запису про обтяження 11561589), постанови про арешт від 08.04.2014 р ВП№42898533.

Вказаним рішенням також було знято арешт з 1/3 частини квартири № 13, що в будинку № 229, по вулиці Ватутіна у місті Черкаси та виключити її з акту опису й арешту майна від 16.01.2012 року, який складений при примусовому виконанні виконавчого листа №2н-314, виданого 12.03.2009 року Придніпровським районним судом м. Черкаси (виконавче провадження № 21438939).

Але ж , з огляду на обставини, що стали відомі у розгляді даної справи, суд вважає, що в даному випадку рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.02.2016 року у цивільній справі № 711/4947/15-ц не може мати преціюдальне значення у розгляді даної справи.

Постановою начальника ОСОБА_2 відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції від 27.05.2015 року скасовано постанови державного виконавця № 42898533 від 18.06.2014 року, № 21438939 від 20.06.2014 року. Таким чином, на даний час виконавчі провадження є чинними та такими, що підлягають до виконання.

Однак, у свої позовній заяві ОСОБА_1 вказує на те, що виконавчі провадження закінчені на підставі п. 3 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про виконавче провадження», що не відповідає дійсності.

Як встановлено в судовому засіданні та цього не заперечував представник позивача, позивачка жодного разу не зверталася до стягувача з метою добровільного погашення боргу, порушуючи вимоги ст.ст. 1281, 1282 ЦК України. Також, вона не зверталася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після батька, порушуючи положення ст.. 1297 ЦК України та що саме існуючий арешт на частину майна, яка належала її батькові є перепоною для видачі нотаріусом відповідного свідоцтва.

Таким чином, посилання позивача на ст. 317, 321, 391 ЦК України не відповідають дійсності, оскільки за ОСОБА_1 не зареєстровано право власності на 1/3 частини квартири за адресою АДРЕСА_1, оскільки відповідно до ст.334 ЦК України право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним.

Суд, враховуючи позицію ВСС України, викладену у Постанові Пленуму № 5 від 03.06.2016 року, а саме, що особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження). Позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору, вважає, що позивач на даний момент не має права звертатися до суду з даним позовом, не визнавши за собою спочатку право власності на арештоване майно.

На підставі вищевикладеного , суд вважає позов таким , що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст..ст. 182,317,321,391,1218,1297,ст..ст. 37,39,49 ЗУ «Про виконавче провадження», ст.ст. 154,130, 209, 214-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 відділу ДВС м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог ПАТ КБ «Приватбанк» про скасування заходів забезпечення позову у вигляді арешту нерухомого майна - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області через Придніпровський районний суд м. Черкаси шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Головуючий: ОСОБА_4