Справа № 755/6745/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне рішення)

"20" травня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Дудник В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києві, цивільну справу за позовом: ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, протягом двох місяців, який рахувати з часу набрання рішенням законної сили.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 61 років померла ОСОБА_2 Він є рідним братом померлої. Після смерті померлої, ОСОБА_2, відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири за АДРЕСА_1. За час свого життя покійна заповіту не складала. Відповідно до витягу № 43156464 від 03 березня 2016 року із спадкового реєстру, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, спадкова справа не відкривалась. Він за законом є спадкоємцем другої черги померлої ОСОБА_2 Так, ним у зв'язку зі складними сімейними обставинами, перебуваючи в стані сильного душевного хвилювання після смерті покійної, у зв'язку зі своєю власною хворобою не мав можливості звернутись у встановлені законом строки до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, суд про причини неявки не повідомив.

Відповідно до ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність представника відповідача та за згодою представника позивача постановити заочне рішення.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_1, батьками якого записані - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.10).

ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_2, батьками якої записані - ОСОБА_4 та ОСОБА_6 (а.с. 11).

Відповідно до свідоцтва про право власності на квартиру від 14 січня 2002 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_1 (а.с. 12).

В подальшому, на підставі договору дарування частини квартири від 21 лютого 2012 року, ОСОБА_7 від імені ОСОБА_1 передав безоплатно у власність ОСОБА_2 1/3 частину квартири за АДРЕСА_1 (а.с. 13).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.9).

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За час свого життя, ОСОБА_2 заповіту не склала.

За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1262 Цивільного кодексу України передбачено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено судом, позивачем було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, зокрема, через хворобу останнього та перебування на стаціонарному лікуванні, що підтверджується листками непрацездатності (а.с.16-20).

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позивачем пропущено строк прийняття спадщини з поважних причин, враховуючи, що інших спадкоємців майна померлої не має, а тому вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 тривалістю у два місяці з дня набрання законної сили рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1218, 1223, 1262, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 1, 3, 4, 10, 11, 58, 60, 197, 208, 209, 212-215, 218, 224-228, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 тривалістю у два місяці, починаючи з часу набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: