Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

"30" березня 2016 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Адамович О.Й.,

за участю: секретаря судового засідання Світко Т.І.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В

Позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 Решада Бариєвича у три місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 24.05.2014 року помер її батько -ОСОБА_2 Решад Бариєвич. Місцем смерті ОСОБА_2 є м. Казань, Республіка Татарстан. За померлим ОСОБА_2 Решадом Бариєвичем рахується спадкове майно, яке складається з ? частини квартири АДРЕСА_1. Проте, у прийнятті заяви державним нотаріусом Першої нотаріальної контори було відмовлено усно у звязку з тим, що заявником не додано свідоцтва про смерть. Лише 07.10.2015 року родичі батька з м. Казань, Республіки Татарстан вислали позивачу оригінал свідоцтва про смерть батька, тому позивач зазначає, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин. Зокрема, це повязано з тим, що вона тривалий час проживає в Італії і лише раз на два-три роки приїжджає до м. Житомира, а також позивач не знала де офіційно проживав та був зареєстрований її батько на момент смерті, а свідоцтво про смерть отримала лише 07.10.2015 року.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити з підстав викладених в позові, вказав, що спадкоємців, крім позивача, у померлого немає.

Представник відповідача в судове засідання не зявився. 30.03.2016 року подав заяву про розгляд справи без його участі.

Дослідивши матеріали справи, з урахуванням меж заявлених позовних вимог, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що 24.05.2014 року помер ОСОБА_2 Решад Барієвич, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим відділом управління ЗАЦС виконавчого комітету муніципальної освіти м. Казань по Ново-Своінському району Республіки Татарстан, серії ІІІ-КБ № 628362 від 16.06.2014 року (а.с. 11).

ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії 1-ТП № 133051 від 17.09.1979 року, актовий запис № 42 (а.с. 10).

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло № 45042 від 12.11.2003 року ОСОБА_2 та ОСОБА_5 належить в рівних долях квартира АДРЕСА_1 (а.с. 7). Вказане також підтверджується технічним паспортом на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 8-9), інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна від 30.03.2016 року (а.с. 49-50).

З матеріалів справи вбачається, що після смерті батька позивач не прийняла спадщину. Представник позивача пояснив, що причиною пропуску строку звернення стала далека відстань проживання та відсутність оригіналу свідоцтва про смерть ОСОБА_3 Заявниці спочатку було відмовлено нотаріусом усно, а потім шляхом винесення постанови.

Зокрема, постановою приватного нотаріуса ОСОБА_6 про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 21/02-31 було відмовлено ОСОБА_7, що діє за довіреністю від імені ОСОБА_1, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири №47, яка знаходиться у м. Житомирі по вул. Селецькій, 15, яка належала померлому 24.05.2014 року ОСОБА_2, у звязку із закінченням шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 36).

Відповідно до відповіді на запит третьої Житомирської державної нотаріальної контори №135 від 01.02.2016 року, спадкова справа до майна померлого 24.05.2014 року ОСОБА_3 Першою Житомирською державною нотаріальною конторою не заводилась (а.с. 27,28).

Відсутність відкриття спадкової справи також підтверджується довідкою про відсутність спадкової справи у провадженні нотаріуса, яка видана нотаріусом Казанського нотаріального округу Республіки Татарстан, Асоціації «Нотаріальна палата Республіки Татарстан» ОСОБА_8 11.03.2016 року за вихідним номером 155 (а.с. 44).

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_9 вказала, що вона є матірю позивача, з померлим розлучилась 19.09.1989 року, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу та на даний час перебуває у другому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Також вказала, що ОСОБА_10 поїхав до Російської Федерації у 2007 році, до відїзду проживав у вказаній квартирі, спадкоємців окрім доньки більше немає.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини ( ч. 3 ст. 1272 ЦК України ).

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах спадкування" вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Звертаючись до суду з даним позовом, ОСОБА_1 обґрунтувала поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини тим, що вона тривалий час проживає в Італії і лише раз на два-три роки приїжджає до м. Житомира, рідко спілкується з родичами покійного батька, а також позивач не знала де офіційно проживав та був зареєстрований на момент смерті її батько, а свідоцтво про смерть отримала лише 07.10.2015 року.

Відповідно до ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Враховуючи те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи, суд зважаючи на доводи позивача та її представника щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, беручи до уваги відсутність спадкової справи, приходить до висновку про обґрунтованість заявлених вимог, оскільки причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини слід вважати поважними. Отже, позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 57 - 60, 88, 208, 209, 212 - 215, 218 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2, який помер 24.05.2014 року, тривалістю у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області через Корольовський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні при оголошенні рішення суду, протягом того ж строку з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О. Й. Адамович