Провадження №2-во/760/18/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Усатової І.А.

при секретарі - Здорик Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в вступній та резолютивній частині рішенні Солом'янського районного суду м. Києва від 29.01.2016 року у справі №760/17046/15-ц(провадження № 2/760/1801/16), -

ВСТАНОВИВ:

Згідно вступної та резолютивній частини рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 29.01.2016 року у справі №760/17046/15-ц(провадження № 2/760/1801/16) позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» - задоволено частково.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» на користь ОСОБА_1 49500,00 грн. матеріальної шкоди, 16630,02 грн. пені, 943,89 грн. 3% річних, 3217,00 грн. інфляційних втрат, 972,97 грн. витрати на проведення експертизи.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 500,00 грн. матеріальної шкоди (франшизи).

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» в дохід держави судовий збір в розмірі 712,63 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 5,00 грн.

В іншій частині позову до Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» відмовлено.

ОСОБА_1звернулась до суду в порядку ст. 219 ЦПК України з заявою про виправлення описки.

Заява мотивована тим, що в вступній та резолютивній частині рішенні Солом'янського районного суду м. Києва від 29.01.2016 року у справі №760/17046/15-ц(провадження № 2/760/1801/16) помилково зазначено: «Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» в дохід держави судовий збір у розмірі 712,63 грн.», так-як судові витрати було сплачено ОСОБА_1, підтвердженням чого є оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 654,77 грн., долучений до заяви про усунення недоліків, на виконання вимог ухвали суду, а тому судовий збір повинен бути стягнутий саме на її користь.

Таким чином, слова «в дохід держави» потрібно замінити на слова «на користь ОСОБА_1».

Крім того, вказує, що відповідно Висновку № 533 від 21.04.2015р., матеріальна шкода спричинена власнику автомобіля «КІА» д.н. НОМЕР_1, складає 51 404.56 грн., а ліміт відповідальності страховика складає 50 000,00 грн. - франшиза (500,00 грн.), тобто 49 500,00 грн.

Невідшкодований збиток складає 1 904,56 грн.: (51 404. 56 грн. - 49 500,00 грн. = 1 904,56 грн).

В зв'язку з зазначеним, заявниця посилається на те, що у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої шкоди суди на підставі ст. 1194 ЦК постановляють стягнути з винної особи, яка застрахувала свою цивільну відповідальність на користь потерпілої особи, різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Тобто, на думку заявниці у фразі «Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 500,00 грн. матеріальної шкоди (франшиза).» є описка «500,00 грн. матеріальної шкоди (франшиза), які правильно б звучали як «1 904,56 грн. матеріальної шкоди (в тому числі і франшиза)».

До того ж, вважає, що оскільки з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню «1 904,56 грн. матеріальної шкоди (в тому числі і франшиза)», то зроблено описку у фразі: «Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір у розмірі 5,00 грн.», а тому слова «в дохід держави» потрібно замінити на слова «на користь ОСОБА_1», а «5,00 грн.» замінити на «19,50 грн.».

В судовому засіданні заявниця підтримала подану нею заяву та просила суд її задовольнити.

ОСОБА_2, в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в частині виправлення описки, щодо стягнення з нього на користь ОСОБА_1«1 904,56 грн. матеріальної шкоди (в тому числі і франшиза)», і як наслідок стягнення з нього судового збору на користь ОСОБА_1 «19,50 грн.».

Свої заперечення обґрунтовував тим, що до нього при пред'явленні позову не було заявлено такої вимоги, як стягнення різниці між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням), а тому стягнення 1404,56 грн. (за мінусом 500,00 грн. франшизи), не є за своєю правовою природою опискою та не може бути виправлена судом, а є предметом розгляду, як окремої позовної вимоги.

Представник Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім», в судове засідання не з'явився, будучи повідомленим про час та місце розгляду заяви, проте його неявка не є перешкодою для розгляду заяви.

Суд, вислухавши думку заявника та ОСОБА_2, дослідивши та оцінивши матеріалами справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв'язку із використанням несправної техніки.

Судом встановлено, що при виготовленні тексту вступної та резолютивної частини рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 29.01.2016 року у справі №760/17046/15-ц(провадження № 2/760/1801/16) дійсно було допущено арифметичні помилки.

Так, судом самостійно встановлено, що в абзаці другому резолютивної частини рішення помилково зазначено, «Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» на користь ОСОБА_1 49500,00 грн. матеріальної шкоди, 16630,02 грн. пені, 943,89 грн. 3% річних, 3217,00 грн. інфляційних втрат, 972,97 грн. витрати на проведення експертизи», замість «Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» на користь ОСОБА_1 49500,00 грн. матеріальної шкоди, 10541,52 грн. пені, 638,73 грн. 3% річних, 2128,00 грн. інфляційних втрат, 972,97 грн. витрати на проведення експертизи».

Дана арифметична помилка, відбулась в результаті здійснення судом розрахунків пені, 3% річних, інфляційних, а тому є арифметичною, яка виходячи з положень ст. 219 ЦПК України може бути виправлена самостійно судом.

На підставі пояснень заявника, судом встановлено, що заявник погоджується з тим, що зазначене вище є арифметичною помилкою, яка може бути виправлена за ініціативою суду.

Крім цього, судом встановлено, що дійсно в резолютивній частині рішення дійсно помилково зазначено «Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» в дохід держави судовий збір у розмірі 712,63 грн.».

В даному випадку, виходячи з того, що заявницею було сплачено судовий збір (а.с. 29), то виходячи з положень ст. 88 ЦПК України правильним повинно бути зазначено «Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» на користь ОСОБА_1 судовий збір……».

Однак, виходячи з того, що судом було допущено арифметичну помилку в розрахунках пені, 3% річних, інфляційних, то як наслідок арифметично невірною є і сума стягуваного судового збору.

Враховуючи те, що загальна сума яка підлягає стягненню з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» на користь ОСОБА_1 становить 62808,25 грн., то саме з розрахунку даної суми судом здійснюється розрахунок судового збору, який підлягає стягненню в розмірі 628,08 грн.

Щодо виправлення описки в частині стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1«1 904,56 грн. матеріальної шкоди (в тому числі і франшиза)», і як наслідок стягнення з нього судового збору на користь ОСОБА_1 «19,50 грн.», то суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається і судовим розглядом встановлено, що при пред'явленні позову не було заявлено такої вимоги до ОСОБА_2.

Суд погоджається з твердженнями ОСОБА_2 щодо необґрунтованості заявленої описки, так- як стягнення різниці між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням), в розмірі 1404,56 грн. (за мінусом 500,00 грн. франшизи), не є за своєю правовою природою опискою та не може бути виправлена судом, а є предметом розгляду, як окремої позовної вимоги.

До цього ж, суд акцентує увагу заявниці на тому, що відповідно до положень статей 10 і 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог та зазначених і доведених ним обставин.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про часткову обґрунтованість поданої заяви про виправлення описки, в зв'язку з чим приходить до висновку про часткове її задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 219 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в вступній та резолютивній частині рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 29.01.2016 року у справі №760/17046/15-ц(провадження № 2/760/1801/16) - задовольнити частково.

Виправити описки, допущені в вступній та резолютивній частині рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 29.01.2016 року у справі №760/17046/15-ц(провадження № 2/760/1801/16), виклавши резолютивну частину рішення в наступній редакції:

«Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» - задовольнити частково.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» на користь ОСОБА_1 49500,00 грн. матеріальної шкоди, 10541,52 грн. пені, 638,73 грн. 3% річних, 2128,00 грн. інфляційних втрат, 972,97 грн. витрати на проведення експертизи.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 500,00 грн. матеріальної шкоди (франшизи).

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 628,08 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1судовий збір в розмірі 5,00 грн.

В іншій частині позову до Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» відмовити.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва в десятиденний термін з дня проголошення рішення, шляхом подання апеляційної скарги.».

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя: