ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2449/16-ц
провадження № 2/753/2997/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" квітня 2016 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Леонтьєва В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бєльшева Тетяна Олексіївна, про визнання договору дарування недійсним, суд -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу БЄЛЬШЕВАТ.О., про визнання договору дарування недійсним. Мотивуючи свої вимоги тим, що 27 травня 2004 року між нею та ОСОБА_3 був укладений договір дарування квартири, відповідно до умов якого відповідач передав безоплатно у її власність квартиру АДРЕСА_1, проте в назві вулиці, на якій розташований будинок нотаріусом, який посвідчував договір, допущена помилка/описка в її написанні й вказано замість «АДРЕСА_1» «АДРЕСА_1». Ця помилка призвела до того, що вона не може оформити право власності на квартиру. За даними Київської міської державної адміністрації вказана вулиця має назву «АДРЕСА_1», а не «АДРЕСА_1», як вказано в оспорюваному договорі. Вважає, що на підставі ч.1 ст. 229 ЦК України вказаний договір має бути визнаний недійсним, оскільки сторони договірних відносин помилилися щодо обставин, які мають істотне значення.

В судовому засіданні позивачка та її представник ОСОБА_5, діюча на підставі довіреності від 19 веересня 2014 року (а.с.13-14), позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

В судовому засіданні відповідач позовні вимоги визнав та просив їх задовольнити, проте суд, зважаючи на спірні правовідносини, вважає за необхідне відмовити у прийнятті визнання відповідачем позовних вимог, як таке, щосуперечить закону.

Визнання стороною фактів, якими друга сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення, не є для суду обов»язковим (ч.4 ст. 174 ЦПК України).

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бєльшева Т.О. в судовому засіданні позовні вимоги не визнала. Вказана про те, що оскільки вона не працює нотаріусом, вона не вправі внести виправлення до нотаріального акту.

Вислухавши пояснення сторін, третю особу, їх доводи та заперечення, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з»ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об»єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають відмові у задоволенні із наступних підстав.

Судом встановлено, що 27 травня 2004 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був укладений договір дарування квартири, відповідно до умов якого відповідач передав безоплатно у власність позивачки квартиру АДРЕСА_1, проте в назві вулиці, на якій розташований будинок нотаріусом, який посвідчував договір, допущена помилка/описка в її написанні й вказано замість «АДРЕСА_1» «АДРЕСА_1». Ця помилка призвела до того, що позивачка не може оформити право власності на квартиру. За даними Київської міської державної адміністрації вказана вулиця має назву «АДРЕСА_1», а не «АДРЕСА_1», як вказано в оспорюваному договорі. Позивачка вважає, що на підставі ст. 229 ЦК України вказаний договір має бути визнаний недійсним, оскільки сторони договірних відносин помилилися щодо обставин, які мають істотне значення.

Проте суд з такою позицією погодитися не може, оскільки підстав для застосування до вказаних правовідносин положення ч.1 ст. 229 ЦК України немає. Укладаючи оспорюваний договір сторони не помилилися щодо обставин, які мають істотне значення.

Так, відповідно до ч.1 ст. 229 ЦК Україниякщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.

Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов'язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом.

Суд вважає, що позивачем невірно обраний спосіб захисту порушеного права.

Невірно обраний спосіб захисту порушеного права - є підставою для відмови у задоволенні позову, що передбачено загальними принципами захисту цивільних прав та інтересів, визначених ст. 16 ЦК України.

Позивач мав би звернутися до суду з вимогою про визнання нотаріального акту частково (або повністю) недійсним.

Так, згідно зі ст.50 Закону "Про нотаріат" нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, права та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

Законодавство передбачає два порядки виправлення недоліків нотаріального акту - нотаріальний та судовий.

Судовий спосіб усунення недоліків нотаріального акту застосовується тоді, коли, виходячи з суті порушення, воно або ж може бути усунуте лише судом, або ж і самостійно нотаріусом, однак коли хоча б одна з осіб, стосовно яких вчинено нотаріальну дію, заперечує це. Таким чином, якщо нотаріальний акт по суті є неправильним, вчиненим помилково, за відсутності для того правових підстав, виправлення цієї помилки можливе виключно в судовому порядку.

Нотаріальна процедура виправлення недоліків нотаріального акту передбачає виправлення їх самим нотаріусом.

Так, допущені нотаріусом у нотаріальному акті помилки за певних умов можуть бути виправлені нотаріусом як за власною ініціативою, так і за ініціативою учасників нотаріальної дії. В такому випадку нотаріальна дія не скасовується, а винесений нотаріусом нотаріальний акт приводиться у відповідність до вимог законодавства.

Можливість самостійного виправлення нотаріусом недоліків нотаріального акту передбачають Правила ведення нотаріального діловодства, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 р. № 3253/5.

Так, згідно з п.6.16 Правил посвідчувальний напис повинен бути написаний зрозуміло, чітко, грамотно, без підчисток. Дописки чи виправлення, зроблені у тексті посвідчувального напису, застерігаються нотаріусом, який вчиняв нотаріальну дію, після посвідчувального напису і скріплюються його підписом і печаткою із зазначенням дати.

У разі допущення помилки у тексті нотаріального акту, який не потребує підпису особи, що звернулася за вчиненням нотаріальної дії (наприклад, у свідоцтві), внесення дописок чи виправлень до тексту нотаріального акту здійснюється за заявою такої особи, зареєстрованою у Журналі реєстрації вхідних документів. Виправлення помилки застерігається нотаріусом, який вчиняв нотаріальну дію, після посвідчувального напису, із зазначенням дати та проставленням свого підпису і печатки на такому застереженні. При цьому, всі виправлення мають бути зроблені таким чином, щоб можна було прочитати як виправлене, так і помилково написане, а потім закреслене (п. 6.13 Правил).

У разі, якщо допущені помилки можуть бути виправлені нотаріусом, такі виправлення здійснюється лише тим нотаріусом, який вчинив нотаріальну дію.

Інший нотаріус не вправі усувати недоліки такого нотаріального акту.

На підставі вищевикладеного, ст. 16, ч.1 ст. 229 ЦК України, ст.50 Закону "Про нотаріат", керуючись ст.ст. 5, 6, 7, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 59, 60, 62, 64, 195, 196, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 293, 294 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бєльшева Тетяна Олексіївна, про визнання договору дарування недійсним, - задовольнити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Коренюк А.М.