Справа №639/395/13-ц
Провадження №6/639/156/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2016 року Жовтневий районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В.В.,

за участю секретаря Антохіної О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відстрочку виконання рішення суду у цивільній справі №639/395/13-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки, та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Шостої Харківської державної нотаріальної контори, Публічного акціонерного товариства «Перший Український ОСОБА_4», треті особи: КП «Харківське міське БТІ», Приватна фірма «Харківське агентство нерухомості» про розірвання договору іпотеки, заінтересована особа Жовтневий відділ державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області,

ВСТАНОВИВ:

14 липня 2016 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернулась представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 з заявою про відстрочку виконання рішення суду у цивільній справі №639/395/13-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки, та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Шостої Харківської державної нотаріальної контори, Публічного акціонерного товариства «Перший Український ОСОБА_4», треті особи: КП «Харківське міське БТІ», Приватна фірма «Харківське агентство нерухомості» про розірвання договору іпотеки, в якій просив суд зупинити виконавчі провадження ВП №50780172 від 11.04.2016 року та ВП №50780221 від 11.04.2016 року до вирішення справи №639/10026/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ПУМБ» про розірвання договору іпотеки, та зобовязати Жовтневий ВДВС м. Харків ГТУЮ внести відповідні записи до ЄДРВП.

В обґрунтування вимог зазначено, що в провадженні Жовтневого ВДВС ХМУЮ перебувають виконавчі провадження з примусового виконання виконавчих листів №639/395/13-ц про звернення стягнення на предмет іпотеки та про стягнення судового збору.

Представник заявника вказує, що на розгляді Жовтневого районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа №639/10026/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ПУМБ» про розірвання договору іпотеки, що на його думку є підставою для відстрочення виконання рішення суду по справі №639/395/13-ц для чого він і звернувся до суду з даною заявою.

В судове засідання сторони не зявилися, про день, час та місце слухання справи повідомлялися належним чином. Від представника заявника ОСОБА_5 надійшла заява з проханням слухання справи перенести, у звязку з його зайнятістю в іншому процесі.

Представники 6-тої ХДНК, Жовтневого ВДВС місто Харків ГТУЮ у Харківській області надали заяви з проханням судове засідання провести у їх відсутність.

Причина неявки інших осіб суду не відома.

Суд вважає можливим провести судовий розгляд у відсутності осіб, що не зявилися, неявка яких не є перешкодою для розгляду даної заяви.

Дослідивши матеріали справи суд прийшов до наступного висновку.

Судом було встановлено, що рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 14.01.2016 року позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки було задоволено. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Перший український міжнародний банк» заборгованість за кредитним договором № 6769624 від 29.08.2008 року в загальному розмірі 66 066,23 доларів США та 405 303,94 грн. В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_3 за основною сумою кредиту за кредитним договором № 6769624 від 29.08.2008 року в загальному розмірі 39 294,27 доларів США звернуто стягнення на предмет іпотеки будівлю, реєстраційний номер 5338312, що розташована за адресою: м. Харків, вул. Перовської, 31 та належить ОСОБА_1 шляхом проведення прилюдних торгів з початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки проведеної субєктом оціночної діяльності, незалежним експертом, на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. У задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Шостої Харківської державної нотаріальної контори, ПАТ «Перший Український ОСОБА_4», треті особи: КП «Харківське міське БТІ», Приватна фірма «Харківське агентство нерухомості» про розірвання договору іпотеки відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_3, ОСОБА_1, з кожного окремо, на користь ПАТ «Перший український міжнародний банк» судовий збір по 1 827,00 грн. (а.с. 104-113)

Рішення набрало законної сили 15.03.2016 року.

30 березня 2016 року представником банку було отримано чотири виконавчих листа.

Постановами державного виконавця Жовтневого ВДВС ХМУЮ ОСОБА_6 від 11.04.2016 року були відкриті виконавчі провадження ВП №50780172 з примусового виконання виконавчого листа Жовтневого районного суду м. Харкова №639/395/13-ц, виданого 22.03.2016 року, про звернення стягнення на предмет іпотеки, боржником за яким є ОСОБА_1, та виконавче провадження ВП №50780221 з примусового виконання виконавчого листа Жовтневого районного суду м. Харкова №639/395/13-ц, виданого 22.03.2016 року, про стягнення судового збору. (а.с. 138, 139)

Представник заявника вказує, що на розгляді Жовтневого районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа №639/10026/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ПУМБ» про розірвання договору іпотеки, що на його думку є підставою для відстрочення виконання рішення суду по справі №639/395/13-ц.

Дійсно матеріали справи місять копію ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 07.12.2015 року про відкриття провадження у справі №639/10026/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, КП «Харківське міське БТІ», Шостої ХДНК. ПАТ «ПУМБ», третя особа Приватна фірма «Харківське агентство нерухомості» про розірвання договору іпотеки №6769755 від 29.08.2008 року. (а.с. 140)

Однак, суд не погоджується з доводами представника ОСОБА_1 з огляду на наступне.

Відповідно ст. 217 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочку або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Згідно ст. 373 ЦПК України, за наявності обставин, що утруднюють виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім'ї, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), за заявою державного виконавця або за заявою сторони суд, який видав виконавчий документ, у десятиденний строк розглядає питання про відстрочку або розстрочку виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання рішення в судовому засіданні з викликом сторін і у виняткових випадках може відстрочити або розстрочити виконання, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення.

Це питання врегульовано і ст. 36 Закону України «Про виконавче провадження» (№606-ХІV), яка передбачає, що за наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання.

Системне тлумачення положень ст. ст. 217, 373 ЦПК України, дає підстави дійти висновку, що відстрочення виконання рішення суду може бути здійснено у виняткових випадках, що обумовлюють об'єктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим.

Під відстрочкою виконання рішення розуміється перенесення строку його виконання на новий строк, визначений судом.

Враховуючи наведені положення закону суд вказує, що розгляд цивільної справи про визнання договору іпотеки недійсним жодним чином не утруднює виконання рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки та про стягнення судового збору. Визнання судом договору іпотеки недійсним може бути підставою лише для перегляду вищевказаних рішень судів про звернення стягнення на іпотеку і про виселення, що передбачено п. 3 ч. 2 ст. 361 ЦПК України. Оскільки ухвалення рішення судом про задоволення позову про визнання договору іпотеки недійсним має вірогідний, а не безумовний характер, то зупинення виконавчого провадження на такий строк порушує принцип юридичної визначеності і в цьому контексті також право особи на розгляд справи впродовж розумного строку, що гарантується відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» 1950р.

Крім того, право особи отримати присуджену за рішенням суду грошову суму захищається гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» 1950 року.

Так, Європейський суд з прав людини у п. 45 рішення від 29 червня 2004 року по справі «Жовнер проти України» (заява № 56848/00) стосовно тривалого невиконання рішення суду про стягнення заборгованості дійшов висновку, що неможливість для заявниці домогтися виконання судового рішення, що вступило в законну силу, було втручанням у її право на майно, яке захищається ст. 1 Першого протоколу.

При цьому Європейський суд з прав людини у п.п. 50, 54 вказаного рішення звернув увагу на те, що надання тимчасової відстрочки виконання судового рішення відповідно до належних процедурних положень та після виявлення причини, що унеможливлювало сплату належної суми становить свободу розсуду держави, дозволену в другому абзаці статті 1 Першого протоколу, який передбачає здійснення державного контролю за використанням майна відповідно до загальних інтересів. Проте така система має наслідком ризик покладання на власників непомірного тягаря, зокрема, можливості розпоряджатися своїм майном і, таким чином, повинна передбачати певні процедурні гарантії для спостереження за запровадженням системи та її непередбачуваних наслідків для права власності.

У п. 55 вказаного рішення Європейський суд зауважив, що у справі «Жовнер проти України» відстрочка виконання рішення не містила жодного точного строку і що рішення національного суду залишається невиконаним вже протягом шести років. Що, більше того, для заявниці немає жодної гарантії, що воно буде виконаним у найближчому майбутньому. Очевидним є те, що ця ситуація важко узгоджується з вимогою передбачуваності, зазначеною в статті 1 Протоколу N 1. Виходячи з цього і, навіть, якщо припустити, що втручання держави в право заявниці на виконання норм щодо її майна буде засноване на законі і служити правомірній меті, Європейський суд з прав людини вважає, що в такому разі є порушення точної рівноваги між вимогами загального інтересу спільноти і вимогами охорони права заявниці на її майно і що заявниця внаслідок цього зазнала і продовжує нести особливий та непомірний тягар. Єдине і просте право, згадане Урядом, - звернутися до суду з метою отримання компенсації за таке запізнення та індексації суми, що вимагається заявницею, не здатне надати адекватного полегшення ситуації.

З огляду на вищезазначене, Європейський суд з прав людини у справі «Жовнер проти України» встановив, що у даному випадку мало місце порушення статті 1 Протоколу № 1. У ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Викладене, на думку суду, свідчить, що обставини, на які посилається заявник, не можуть вважатися достатніми й винятковими для відстрочення виконання рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 14.01.2016 року у справі №639/395/13-ц, у зв'язку з чим в задоволенні заяви слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 217, 373 ЦПК України, ст. 36 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відстрочку виконання рішення суду у цивільній справі №639/395/13-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки, та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Шостої Харківської державної нотаріальної контори, Публічного акціонерного товариства «Перший Український ОСОБА_4», треті особи: КП «Харківське міське БТІ», Приватна фірма «Харківське агентство нерухомості» про розірвання договору іпотеки, заінтересована особа Жовтневий відділ державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в пяти денний строк з дня її проголошення, а особами, які не були присутні в судовому засіданні у той же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя Труханович В.В.