Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/898/15-ц
У Х В А Л А

15 березня 2016 року Придніпровський районний суд м. Черкас в складі:

Головуючого судді: Казидуб О.Г.

за участю секретаря: Зайцевої О.І.

розглянувши в судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Кредитної спілки «Чураївна « до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу та пені -,

В С Т А Н О В И В :

Представник ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Кредитної спілки «Чураївна « до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу та пені,вказуючи ,що 19.03.2015 року рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси задоволено позов КС «Чураївна» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

По суті дане судове рішення ухвалювалось без участі відповідача та її присутності, без врахування її думки та інтересів, з порушенням норм матеріального та процесуального права, а про його існування та зміст відповідачка дізналась лише після ознайомлення з матеріалами справи - 08.02.2016 року.Як передбачено ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. В рішенні суду вказано, що відповідач в судове засідання не зявилась, причину неявки суду не повідомила, хоча була завчасно повідомлена про день, час та місце розгляду справи.19.03.2015 року Придніпровським райсудом м. Черкаси було ухвалене заочне рішення по справі без участі відповідача, а отже може бути переглянуто судом який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом 10 днів з дня отримання його копії, як це передбачено ст. 228 ЦПК України.

Згідно ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.В даному разі про дане рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси відповідачу не було відомо. Зокрема як вбачається з матеріалів справи на запит з адресно-довідкового бюро від 04.02.2015 року була надана відповідь, що ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, що є її фактичним місцем проживання, де вона мешкала на час розгляду справи. В той же час всі судові повістки надсилались за іншою адресою: АДРЕСА_1, де відповідачка проживала раніше, а отже повертались назад до суду в звязку з закінченням терміну зберігання. Копію судового рішення відповідачка фактично отримала 08.02.2016 року від адвоката, після ознайомлення з матеріалами цивільної справи. До того часу їй не було відомо про прийняття будь-яких рішень по даній справі та взагалі про її розгляд. На адресу проживання відповідачці будь-яких судових документів з цього приводу не надходило, у всякому випадку вона їх не отримувала.

Згідно з ст. 74 ЦПК України відповідачці повинна бути надіслана судова повістка про виклик до суду в якості відповідача, згідно з ч.1 ст.76 ЦПК України така повістка повинна вручатись під розписку. Відповідно до ст. 227 ЦПК України відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше трьох днів з дня його проголошення. Будь-якого рішення з Придніпровського райсуду м. Черкаси, так само як і судових викликів, відповідачка не отримувала, в матеріалах справи її підпису про отримання немає. Таким чином причини неявки відповідачки на судові засідання є обєктивними та поважними, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості щодо її відмови в отримані судової кореспонденції, а також відомості про її обізнаність щодо розгляду вказаної справи та її результатів.В даному випадку відповідачка не погоджується з рішенням в частині стягнення пені в сумі 4540 грн та відсотків в сумі 1150,70 грн. Ці вимоги є незаконними та необґрунтованими. З заявленою в позові вимогою про стягнення пені за визначний позивачем період часу строк позовної давності пропущений, а отже у позивача відсутнє права на звернення до суду з подібною позовною вимогою. Доданий до позовної заяви розрахунок заборгованості по кредитному договору свідчить про те, що Спілка починає нараховувати пеню з 15.06.2014 року по 27.01.2015 року 227 днів. Розмір пені складає 20 грн в день. Проте як передбачається п. 5.1 договору № М04-19 від 24.04.2008 року за порушення терміну повернення отриманого мікрокредиту до 30 календарних днів на вимогу кредитодавця Позичальник сплачує Кредитодавцю пеню у розмірі 1 процента від загальної суми неповернутого мікрокредиту за кожен день про строчки. Однак як вбачається з заяви про отримання кредиту відповідачка його отримувала на термін 2 тижні, а тому у неї могло настати порушення терміну його повернення до 30 календарних днів, оскільки строк його повернення був менше 30 днів та складав 14 днів. Це означає, що у позивача відсутнє право звертатися до суду з позовними вимогами про стягнення пені згідно умов цього договору. Враховуючи те, що кредитні правовідносини виникають на основі двосторонніх договорів, які містять взаємні права і обовязки сторін і поєднують правову і економічну природу, надто важливим є умови дійсності цих угод. Відповідно ст. 638 Цивільного кодексу України, яка дублюється ч. 2 ст. 180 Господарського кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.Першою вимогою до чинності кредитного договору є погодження сторонами усіх істотних умов кредитного договору. Вони встановлюються наступними нормативно-правовими актами: 1) Цивільним кодексом України (ст.ст. 1048-1052, 1054); 2) Господарським кодексом України (ст. 345); 3) Законом України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» (ст. 6), 4) Законом України «Про захист прав споживачів» (ст. 11). Відповідно до них істотними умовами виступають: мета, сума і строк кредиту, умови і порядок його видачі та погашення, види забезпечення зобовязань позичальника, відсоткові ставки, порядок плати за кредит, порядок зміни і припинення дії договору, відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання умов договору. При заключенні кредитного договору не були погоджені всі його істотні умови, а саме в договорі відсутнє погодження умов щодо конкретної плати за користування кредитом, а лише міститься посилання на рішення спостережної ради, згідно якого моє визначатись ця плата, тобто розмір відсоткової ставки. Проте жодного рішення спостережної ради відповідачка не бачила під час підписання цього договору, з ним її не ознайомлювали, відомостей про це в матеріалах справи немає. Крім того 03.04.2014 року підписується додатковий договір до договору № М04-19, який вже на час підписання втратив свою силу, оскільки загальний термін його дії згідно п. 2.1 договору закінчився ще 24.04.2009 року. Зазначені обставини призводять, як це передбачено ст. 638 ЦК України, до визнання договору неукладеним.. В звязку з тим, що в заключеному з позивачем договорі не визначено мету надання кредиту, а отримані кошти витрачені були на купівлю споживчих товарів та послуг, даний договір можна віднести до договору про надання споживчого кредиту.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму ВСУ N 5 від 12.04.96 «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів», у тому разі коли на момент звернення з позовом виконання зобов'язань було прострочено понад шість місяців, стягнення неустойки (штрафу, пені) за минулий час обмежується останніми шістьма місяцями перед зверненням до суду, якщо не будуть визнані поважними причини пропуску. Аналогічне положення закріплене і в ч. 6 ст. 232 ГУ України, де зазначається, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано. З викладеного зрозуміло, що позивач має право звертатись з позовом про стягнення пені лише до спливу 6 місяців перед зверненням до суду, чого дотримано не було. Дана заборгованість виникла в звязку з важким матеріальним становищем, що виник у відповідачки внаслідок фінансово-економічної кризи та погіршенням стану її здоровя. ОСОБА_1 є особою пенсійного віку, проживає одна, отримує пенсію 1170 грн, якої не вистачає навіть на проживання. Тобто вона з обєктивних причин немала можливості сплачувати за отриманий кредит. Вважає, що суд першої інстанції повинен врахувати викладені вище обставини та в будь-якому випадку зменшити розмір пені нарахованої позивачем. Відповідно до ч. 3 ст. 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Дана норма з огляду на судову практику повинна бути застосована, якщо про це просить відповідач та існують істотні обставини які вплинули на виникнення заборгованості.

Зазначене підтверджується узагальненням судової практики розгляду цивільних справ, які виникають з кредитних правовідносин (2009-2010 рр.)1 від 07.10.2010 року, що підготовлене суддею Верховного Суду України Луспеником Д.Д. та головним консультантом відділу узагальнення судової практики управління вивчення та узагальнення судової практики ОСОБА_3П, к.ю.н. В узагальненнях судової практики щодо стягнення неустойки зазначається наступне. У справах, що розглядалися судами, предметом неустойки були лише грошові кошти, розмір яких встановлювався договором. Як правило, суди вірно визначали цей розмір. При цьому враховували положення ч. 3 ст. 551 ЦК України щодо зменшення розміру неустойки, якщо він значно перевищував розмір збитків, а також за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Хоча зазначене положення закону є правом, а не обовязком суду, однак, якщо наявні такі обставини, то вони мають ураховуватися судом у разі, якщо на це посилається боржник і просить зменшити розмір неустойки. При цьому на виконання вимог ст. 215 ЦПК України суд повинен в обовязковому порядку мотивувати свій висновок. Істотними обставинами в розумінні ст. 551 ЦК України можна вважати ступінь виконання зобовязання боржником, наприклад, дострокове погашення кредиту та відсотків, доведений матеріалами справи тяжкий майновий стан боржника, інші інтереси сторін (а не лише боржника), які заслуговують на увагу. Просить суд прийняти заяву та скасувати заочне рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19 березня 2015 року по справі № 711/898/15-ц, і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідачка та представник ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_2 заяву підтримали просили її задовольнити з підстав викладених в заяві.

Представник Кредитної спілки «Чураївна « в судове засідання не з»явився ,хоч і був належним чином повідомлений про час ,місце ,дату слухання справи,причини неявки не повідомив.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи,суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.231ч. 1 заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб,належним чином повідомлених про час і місце засідання,не перешкоджає розгляду заяви.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено ,що відповідач посилаються на докази що мають істотне значення для правильного вирішення справи,з урахуванням наведеного вище, суд вважає, що необхідно скасувати заочне рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України, суд -,

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 задовольнити.

Заочне рішення від 19 березня 2015 року за позовом Кредитної спілки «Чураївна" до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу та пені скасувати і призначити справу до розгляду в загальному порядку до судового засідання на 31 березня 2016 року на 11 год 30хв. у приміщенні суду.

Ухвала оскарженню не підлягає .

Головуючий: ОСОБА_4