У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про встановлення юридичного факту,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду із заявою про встановлення юридичного факту. Мотивуючи заяву тим, що йому на праві приватної власності належить земельна ділянка та квартира, що підтверджується державним актом та свідоцтвом про право власності на житло. Однак у вищевказаних документах було допущено помилку в частині написання прізвища заявника, тому просить встановити юридичний факт, а саме належності ОСОБА_1 вказаних правовстановлюючих документів.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду (ч. 3 ст. 235 ЦПК України).

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст. ст. 119, 258 ЦПК України.

Згідно з п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», згідно яким заінтересованими особами під час розгляду справ про встановлення фактів можуть бути особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від мети факту, що підлягає встановленню; організації та установи, які згідно із законом мали б засвідчити той чи інший юридичний факт, але з тих чи інших причин своєчасно цього не зробили і така можливість втрачена; організації та установи, у яких заявник реалізуватиме рішення про встановлення юридичного факту.

Як роз'яснено в пункті 18 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатись до участі у справі. Заінтересованими особами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику в справах про спадкування».

Заявник просить встановити факт належності ОСОБА_1 вказаних правовстановлюючих документів.

Разом з тим, всупереч вимогам п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України заявник не зазначає у якості сторони по справі (заінтересованих осіб) та в порушення вимог ст.. 120 ЦПК України не надає копії заяви та доданих до такої документів для вказаних сторін.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Всупереч вищевказаній статті позивач при зверненні до суду не сплатив судовий збір відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Згідно абзацу 2 статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378 гривень.

Відповідно до п. 1.4.2. Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою судовий збір становить - 0,2 розміру мінімальної заробітної плати. Тобто позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 275,61 грн.

Реквізитами для сплати судового збору за подачу позовної заяви є отримувач коштів ГУДКСУ у м. Ужгород , МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002 , код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, (суду, де розглядається справа).

Також відповідно до п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» при розгляді справи про встановлення відповідно до п.6 ч.1 ст.256 ЦПК України факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з імям, по батькові, прізвищем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Статтею 258 ЦПК України передбачено вимоги щодо змісту та форми заяви про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, зокрема у заяві повинно бути зазначено : 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою;2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. Частиною другою вказаної статті, крім вище перелічених вимог, також передбачено, що до заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

У зв`язку з цим заявнику слід надати суду докази на підтвердження того, що вище зазначений державний акт на право власності на земельну ділянку та свідоцтво про право власності на нерухоме майно є дійсними, і що організації, які видали документ, не мають можливості внести до нього відповідні виправлення та з якою метою необхідно встановити такий факт.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне заяву залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення юридичного факту - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків до 24 жовтня 2016 року, але не більше трьох днів з дня отримання ним ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2