Справа № 152/1736/16-ц
Провадження2/152/735/16
У Х В А Л А

29 листопада 2016 року Шаргородський районний суд Вінницької області

Суддя Соколовська Т.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Шаргородської районної державної адміністрації Вінницької області, Відділу Держгеокадастру у Шаргородському районі Вінницької області, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 сільської ради Шаргородського району Вінницької області, про визнання права на спадщину та права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И В:

28.11.2016 року в провадження Шаргородського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Шаргородської районної державної адміністрації Вінницької області, Відділу Держгеокадастру у Шаргородському районі Вінницької області, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 сільської ради Шаргородського району Вінницької області, про визнання права на спадщину та права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України.

Так, відповідно до п.п.3, 4, 5 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог, ціну позову та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначені вимоги ст.119 ЦПК України не дотримані.

У пункті 7 постанови Пленуму ВС України від 12 червня 2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" Верховний Суд України розяснив, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Під змістом позовних вимог цивільне процесуальне законодавство розуміє вказівку позивача на спосіб судового захисту.

Предявляючи позов, позивач повинен, насамперед, зазначити у позовній заяві предмет позову (що конкретно вимагає позивач), далі він сам повинен визначитися, виходячи із принципу змагальності, зі способом судового захисту змістом позовних вимог, що є одним із основних елементів позову, який має своє нормативне закріплення у п.3 ст.119 ЦПК, а далі у заяві, за п.5 ст.119 ЦПК позивач повинен зазначити підстави позову (обставини, з яких випливає право вимоги позивача та якими він обґрунтовує свої вимоги).

Звертаючись до суду позивач повинен визначитися як з матеріальним, так і з процесуальним законом, який повинен застосовуватися до даних правовідносин, оскільки від правильної правової кваліфікації правовідносин залежить формування позивачем предмета доказування та подальше вирішення позовних вимог.

ОСОБА_1 предявила до суду позов про визнання права на спадщину та права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом, разом з тим у прохальній частині заяви викладає матеріально правову вимогу про зобов'язання Відділу Держгеокадастру у Шаргородському районі Вінницької області, дослівно: "… здійснити державну реєстрацію земельної ділянки під номером 430 (земельна частка (пай) площею 1,3649 га, яка знаходиться на території ОСОБА_2 ОСОБА_3 сільської ради Шаргородського району Вінницької області з видачею мені, ОСОБА_1, витягу з Державного земельного кадастру", тоді як вимога про зобов'язання Відділу Держгеокадастру у Шаргородському районі Вінницької області вчинити певні дії не складає предмету позову, а вимога про визнання права на спадщину, зазначена як предмет позову у назві позову, але відсутня у прохальній частині.

Обовязок правильно формулювати свої позовні вимоги до суду, визначати зміст (спосіб судового захисту) та предмет покладається на позивача, що в даному позові позивачем не виконано, тому вважаю за необхідне надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви.

Крім того, в позовній заяві зазначено ціну позову 559609 грн., проте не зазначено документів про нормативно грошову оцінку землі та відсутнє посилання на докази, підтверджуючі ціну позову, відсутні також посилання на докази про набуття права власності спадкодавцем на спірну земельну ділянку.

У тексті позовної заяви ОСОБА_1 просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі, посилаючись на те, що її заробітна плата складає 4000 5000 гривень, з нею проживають сини: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який працює президентом ПП "Юридична фірма "ОСОБА_4 і партнери" і отримує заробітну плату 1500 грн., та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, який навчається в юридичному коледжі на контрактній формі навчання, тому вона не має можливості сплатити судовий збір, і поряд з цим в п.3 прохальної частини позову позивач просить судові витрати віднести на рахунок держави, тобто ставить дві взаємовиключні вимоги.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У відповідності до частини першої статті 5 ЦПК України, правосуддя здійснюється на засадах рівності учасників цивільного процесу перед законом і судом незалежно від майнового стану.

За змістом частин першої та третьої ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Аналогічні правила встановлені у статті 8 Закону України "Про судовий збір", якою суду надано право, враховуючи майновий стан сторони, зменшувати розмір судового збору, звільняти від його сплати, розстрочувати чи відстрочувати сплату судового збору.

Пленум ВС України у п.п.15, 30 Постанови №10 від 17.10.2014 року " Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" розяснив, щопунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір".

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці (наприклад, якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 ЦК).

За подання до суду таких заяв сплачується судовий збір згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 8 Закону ЗУ "Про судовий збір" та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_1 не надала і не зазначила доказів у підтвердження ціни позову, що позбавляє суддю можливості визначити розмір судового збору по майновій вимозі, не навела достатніх доводів та доказів у підтвердження, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, є непомірно великим, а довідки про її заробітну плату та про заробітну плату повнолітнього члена сім'ї не є підставою для відстрочки сплати судового збору та віднесення судових витрат на рахунок держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 1 та підпунктів 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2016 рік" передбачено, що з 1 січня 2016 року мінімальна заробітна плата становить 1378 грн.

Отже, за подання позовної заяви майнового характеру розмір судового збору має дорівнювати одному відсотку ціни позову, при цьому мінімальний розмір судового збору становить 551,20 грн, а максимальний 6890 грн, за позовні вимоги немайнового характеру розмір судового збору становить 551,20 грн.

Як вбачається із позовної заяви, позовні вимоги, містять вимогу майнового характеру (визнання права власності на земельну ділянку), та вимогу немайнового характеру (зобов'язання Відділу Держгеокадастру у Шаргородському районі Вінницької області вчинити певні дії), відповідно судовий збір має бути сплаченим за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України і підлягає залишенню без руху, згідно із ст.121 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 121,210 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Шаргородської районної державної адміністрації Вінницької області, Відділу Держгеокадастру у Шаргородському районі Вінницької області, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 сільської ради Шаргородського району Вінницької області, про визнання права на спадщину та права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом залишити без руху.

Повідомити позивача ОСОБА_1 про необхідність виправлення недоліків позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом подання до суду позовної заяви з виправленими недоліками, і розяснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута їй.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.О. Соколовська