Cправа № 127/3972/16-ц
Провадження № 2/127/2495/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 березня 2016 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гриневич В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Перша Вінницька державна нотаріальна контора про звільнення з майна з під арешту та вилучення (скасування. припинення) запису в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, третя особа Перша Вінницька державна нотаріальна контора, в якій просила:

1) звільнити з під арешту квартиру №48, яка розташована по вулиці Свердлова, буд. 172 в місті Вінниці;

2) вилучити (скасувати, припинити) запис в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна реєстраційний номер 5292846, зареєстрований Першою Вінницькою державною нотаріальною конторою, щодо арешту вказаної квартири.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на таке.

Статтею 119 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовних заяв, зокрема відповідно до ч. 5 вказаної статті до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з позовної заяви позивачем фактично при звернені до суду одночасно заявлено дві позовних вимоги немайнового характеру: 1) звільнити майно з під арешту; 2) вилучити (скасувати, припинити) запис в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна реєстраційний номер 5292846, зареєстрований Першою Вінницькою державною нотаріальною конторою.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 13 Постанови від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » розяснив судам, що якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Згідно квитанції №33880654 від 01.03.2016р. позивачем сплачено судовий збір в сумі 551,20 грн. з однієї з позовних вимог немайнового характеру (звільнення з під арешту), натомість, до позовної заяви позивачем не надано доказів сплати судового збору з іншої позовної вимоги немайнового характеру, щодо вилучення запису в реєстрі.

Крім того, відповідно до п.п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст імя позивача та відповідача, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Однак, в порушення вищевказаних вимог, в позовній заяві не в повній мірі міститься виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у звязку з чим неможливо встановити зміст позовних вимог.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідачем у цивільному процесі є особа до якої спрямовані позовні вимоги і яка має вчинити певні дії щодо позивача.

Однак, зазначивши позовною вимогою - вилучити (скасувати, припинити) запис в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна реєстраційний номер 5292846, зареєстрований Першою Вінницькою державною нотаріальною конторою, з позовної заяви неможливо встановити до кого саме така вимога спрямована, а також відсутнє будь-яке обґрунтування вказаної вимоги.

Поряд з цим, Пленум Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ в абз. 4 п. 24 Постанови №6 від 07.02.2014р. «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» розяснив судам, що вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред'явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту. У такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним на законних підставах. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може бути залученим судом до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, арешт на квартиру накладено ухвалою Ленінського районного суду м. Вінниці. Однак, у якій саме справі накладався арешт, в інтересах кого накладено арешт на квартиру, яким органом ДВС виконувалася ухвала про накладення арешту матеріали позовної заяви не містять.

Відсутність в позовній заяві вищевказаної інформації та посилань на докази, які це підтверджують позбавляє можливості суд встановити зміст правовідносин, що виникли між сторонами та визначитись зі складом осіб.

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Виходячи з наведеного вище, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Перша Вінницька державна нотаріальна контора про звільнення з майна з-під арешту та вилучення (скасування. припинення) запису в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Перша Вінницька державна нотаріальна контора про звільнення з майна з-під арешту та вилучення (скасування. припинення) запису в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати 3 (трьох) днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: