Справа № 308/5453/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.11.2016 м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі

головуючої судді Світлик О.М.,

при секретарі судового засідання Гайданці Г.В.,

з участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову в справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог: Ужгородське районне комунальне підприємство (бюро) технічної інвентаризації та реєстрації права власності на обєкти нерухомого майна в Закарпатській області про визнання права власності на самочинну будову,

В С Т А Н О В И В:

Позивач подала заяву про забезпечення позову, яку обґрунтовує тим, що невжиття заходів забезпечення її позову про визнання права власності на самочинне будівництво, яке оспорюється відповідачем, може утруднити або зробить неможливим виконання рішення суду. Зазначає, що самочинно збудований нею з колишнім чоловіком будинок літня кухня літ. «В» виконано без отримання відповідного дозволу, але без порушення встановлених будівельних норм і правил, на земельній ділянці, відведеній під індивідуальне будівництво. Вказує, що батько її колишнього чоловіка ОСОБА_4 та колишній чоловік ОСОБА_3І, відмовляються добровільно переоформити частину літнього будинку на неї, мотивуючи тим, що остання перебуває у розірваному шлюбі з сином власника будинку.

Просить суд вжити заходи забезпечення позову, шляхом зупинення оформлення Ужгородським РБТІ Закарпатської області права власності ОСОБА_4, мешк. ОСОБА_5, вул. Берегівська, 21 на 1/2 самочинно побудованого спільного нерухомого майна житлового будинку (літньої кухні) літ. «В», розташованого по вулиці Берегівська, 21 у м. Чопі Закарпатської області, який складається з коридору 1 площею 5,2 кв.м., кухні, площею 9,9 кв.м., кімнати, площею 28,7 кв.м., санвузла площею 3,9 кв.м., комори, площею 5,8 кв.м. до завершення розгляду справи та набрання рішенням законної сили.

У судовому засіданні представник позивача підтримала заяву, просила її задовільнити.

Представник відповідача заперечив проти задоволення заяви, зазначивши, що до компетенції бюро технічної інвентаризації не входить повноваження з оформлення права власності близько трьох років.

Розглянувши вказану заяву, заслухавши позиції представників сторін, дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 151 ЦПК України, суд за заявою сторони має право вжити заходів до забезпечення позову. Забезпечення позову допускається в будь-якій стадії провадження у справі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Статтею 152 ЦПК України передбачені види забезпечення позову.

Як розяснено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, а також суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а і інших осіб, права яких можуть бути порушені у звязку із застосуванням відповідних заходів.

За ст. 331 ЦК України, яка регламентує набуття права власності на новостворене майно та об'єкти незавершеного будівництва якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації; якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Крім того, у розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», сфера якого поширюється в тому числі на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, розміщене на території України, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Водночас, за положеннями ч. 1 ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» організаційну систему державної реєстрації прав становлять:

1) Міністерство юстиції України та його територіальні органи;

2) субєкти державної реєстрації прав:

виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації;

акредитовані субєкти;

3) державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі - державні реєстратори).

Виконавчі органи сільських, селищних та міських рад (крім міст обласного та/або республіканського Автономної Республіки Крим значення) набувають повноважень у сфері державної реєстрації прав відповідно до цього Закону у разі прийняття відповідною радою такого рішення.

Акредитованим субєктом може бути юридична особа публічного права, у трудових відносинах з якою перебуває не менше ніж три державні реєстратори, та яка до початку здійснення повноважень у сфері державної реєстрації прав уклала:

договір страхування цивільно-правової відповідальності з мінімальним розміром страхової суми у тисячу мінімальних розмірів заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року;

договір з іншим субєктом державної реєстрації прав та/або нотаріусом (у разі коли акредитований субєкт здійснює повноваження виключно в частині забезпечення прийняття та видачі документів у сфері державної реєстрації прав).

Акредитація субєктів та моніторинг відповідності таких субєктів вимогам акредитації здійснюються Міністерством юстиції України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 цього ж закону державним реєстратором є:

1) громадянин України, який має вищу освіту за спеціальністю правознавство, відповідає кваліфікаційним вимогам, встановленим Міністерством юстиції України, та перебуває у трудових відносинах з субєктом державної реєстрації прав;

2) нотаріус;

3) державний виконавець, приватний виконавець - у разі державної реєстрації обтяжень, накладених під час примусового виконання рішень відповідно до закону, а також у разі державної реєстрації припинення іпотеки у звязку з придбанням (передачею) за результатом прилюдних торгів (аукціонів) нерухомого майна, що є предметом іпотеки.

Також не передбачено компетенцію підприємств (бюро) технічної інвентаризації на здійснення реєстрації права власності і постановою Кабінету Міністрів України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 25 грудня 2015 р. № 1127.

Відтак, Ужгородське районне комунальне підприємство (бюро) технічної інвентаризації та реєстрації права власності на обєкти нерухомого майна не є повноважним органом на здійснення оформлення права власності на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.

До поданої заяви не надано жодного доказу того, що невжиття заходів забезпечення позову може в подальшому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а також нормативного обґрунтування застосування відповідного виду забезпечення позову.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для забезпечення позову за поданою заявою.

Керуючись ст.ст. 151-153, 209, 210, 293, 294, 296 ЦПК України суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя О.М. Світлик