Справа № 760/9504/16-ц
Провадження № 2-о/760/273/16
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

27 травня 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

25.05.2016 ОСОБА_1 звернувся до Солом'янського районного суду м. Києва з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Розглянувши матеріали заяви, суддя дійшов висновку, що заява про встановлення факту, що має юридичне значення не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, а тому у відкритті провадження у справі належить відмовити з таких підстав.

Згідно з частиною першою статтею 234 ЦПК окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини четвертої статті 256 ЦПК суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

За правилами статті 258 ЦПК у заяві повинно бути зазначено мету встановлення факту, що має юридичне значення.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що «справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо (пункт 2)».

Заявник просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме, існування колгоспного двору за адресою: АДРЕСА_1, з моменту виділення 06.04.1946 його батьку ОСОБА_2 за рішенням правління колгоспу «Пролетарська правда» земельної ділянки за цільовим призначенням для побудови хати до моменту його ліквідації та переведення у робочий двір Законами України у 1994 році.

ОСОБА_1 у своїй заяві, яка подана в порядку окремого провадження, зазначає, що ОСОБА_3 у незаконний спосіб, шляхом підробки документів та фальсифікації фактів отримала свідоцтво про право на спадщину за законом, відповідно до якого набула право власності на будинок АДРЕСА_2, ігноруючи факти відсутності рішення Березанської міської Ради щодо вирішення питання даного питання, факту існування колгоспного двору, наявності виданого Березанською селищною радою свідоцтва від 20.10.1958, тим самим набула право власності на колгоспний двір.

Таким чином, існує спір про право, зокрема щодо підстав виникнення права власності та визначення часток у спільній сумісній власності на колгоспний двір, який має розглядатися в позовному провадженні.

Враховуючи вищезазначене, у відкритті провадження цій справі належить відмовити, а заяву разом з усіма додатками до неї належить повернути заявнику.

Керуючись статтею 234, 256, 258 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

У відкритті провадження за заявою ОСОБА_1, про встановлення факту, що має юридичне значення - відмовити.

Роз'яснити, що відмова у відкритті провадження у справі в порядку окремого провадження не перешкоджає заявнику звернутися до суду з позовом про захист порушеного, невизнаного або оспорюваного права в порядку позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко