Справа № 573/2379/16-ц
Номер провадження 2/573/896/16
РІШЕННЯ

іменем України

12 грудня 2016 року Білопільський районний суд Сумської області у складі:

головуючої судді Терещенко О. І.,

з участю секретаря Кислої Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Білопіллі цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області, третя особа: Білопільська державна нотаріальна контора Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

28 листопада 2016 року ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись до суду із позовом до Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла їх мати ОСОБА_3, після смерті якого відкрилась спадщина на все належне їй майно, зокрема на земельну ділянку площею 3,58 га, що розташована на території Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області. На даний час позивачі мають намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті матері, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що ними пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивачі зазначили скрутне матеріальне становище та відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини. Посилаючись на викладене, ОСОБА_1, ОСОБА_2 просили суд визначити їм додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в три місяці.

У судове засідання ОСОБА_1, ОСОБА_2 та їх представник за довіреністю ОСОБА_4 не з'явилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача - Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області ради в судове засідання не з'явився, сільський голова ОСОБА_5 направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні.

Представник третьої особи - Білопільської державної нотаріальної контори Сумської області в судове засідання не з'явився, завідувач нотаріальної контори ОСОБА_6 направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами.

Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що батьками позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2, дівоче прізвище яких до одруження було ОСОБА_3, були ОСОБА_7 та ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвами про народження позивачів та про їх одруження (а. с. 7, 12-13).

11 жовтня 1984 року помер батько позивачів ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про його смерть (а. с.7).

Мати позивачів ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 8).

Звертаючись з позовом до суду ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазначили, що після смерті матері ОСОБА_3 відкрилась спадщина на все належне їй майно, зокрема на земельну ділянку площею 3,58 га, що розташована на території Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області, яка належала померлій на підставі державного акту на право власності на землю серії НОМЕР_1 та яку до цього часу ніхто не прийняв (а. с. 10).

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, яким усе своє майно заповіла ОСОБА_8 Заповіт посвідчений 09 вересня 1999 року виконкомом Шкуратівської сілсьької ради Білопільського району за №143 не змінювався і не відмінявся (а. с. 9, 31). Але ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_3 на момент смерті не проживав, у фактичне управління спадковим майном не вступав, заяву нотаріусу про прийняття спадщини не подавав. ОСОБА_8 є сином позивача ОСОБА_2, спільно з нею мешкає і обізнаний щодо звернення до суду з позовом обох позивачів.

На даний час позивачі мають намір успадкувати майно, що залишилось після смерті матері ОСОБА_3, у зв'язку з чим звернулись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Але з'ясувалось, що ними пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини.

Статтею 529 ЦК УРСР 1963 року, який діяв на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, визначалось, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Згідно зі ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.

Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року передбачено, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Статтею 550 ЦК УРСР 1963 року було встановлено, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Такі ж правила продовження строку для прийняття спадщини, визначено ч. 3 ст. 1272 ЦК України, а саме передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

З листа Білопільської державної нотаріальної контори від 21 червня 2016 року №859/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, не заводилась (а. с. 29).

Позивачі на час відкриття спадщини мали скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не могли своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому ними був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачами поважними, а тому їм необхідно визначити додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 визнає повністю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 529, 548-550 ЦК УРСР 1963 року, ст.ст. 4, 10, 60, 209, 213, 215 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року в місті Ворожба Білопільського району Сумської області, тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Суддя