Провадження № 2/127/1472/16
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

30 травня 2016 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Гуменюка К.П.,

секретаря Шарапанівського Р.П.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

27 жовтня 2015 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суд з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

До початку судового розгляду встановлено, що відповідач ОСОБА_2 помер 24 травня 2014 року, що підтверджується відомостями, наданими Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області від 20 січня 2016 року (а.с. 85 ).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 205 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Представник позивача ПАТ КБ «Приватбанк» - ОСОБА_1 в судовому засіданні при вирішенні даної справи поклався на думку суду.

Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, суд доходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 26, ст. 30 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

За змістом ст. 28, ч. 1 ст. 29 ЦПК України, здатність мати цивільні процесуальні права та обов'язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Виходячи зі змісту наведених статей, стороною у справі може бути лише особа, яка має цивільну процесуальну правоздатність і цивільну процесуальну дієздатність.

Згідно із ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у день її смерті.

Враховуючи, що відповідач помер до пред'явлення вказаного позову до суду, то вона не набула здатності мати процесуальні права та обов'язки відповідача за цим позовом.

При цьому у зв'язку зі смертю боржника в кредитних правовідносинах має місце перехід обов'язків боржника до його спадкоємців, а нормами матеріального права визначено порядок пред'явлення вимоги кредитора до спадкоємців та обов'язки останніх.

Питання про задоволення вимог кредитора у разі смерті боржника врегульовані ст. 1281 ЦК України, якою встановлено, що кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред'явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Виходячи з того, що позов пред'явлено до боржника після його смерті, то за життя боржник не набув процесуальних прав і обов'язків учасника цього судового процесу, у зв'язку з чим такі не набуті за життя процесуальні права і обов'язки не могли перейти до інших осіб, що випливає також і з положень статей 1218, 1219 ЦК України, оскільки нормами цивільного права передбачено в таких випадках право кредитора на пред'явлення вимоги саме в порядку цивільного судочинства про стягнення боргу безпосередньо до спадкоємців боржника, які несуть відповідальність за зобов'язанням спадкодавця лише в межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Цивільне судочинство здійснюється виключно в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України, проте процесуальним законом не передбачено право особи пред'являти позов до померлої особи. При цьому позивач не позбавлений можливості пред'явити вимоги до спадкоємців померлого боржника в порядку, передбаченому ст. 1281 ЦК України, і отримати в установленому законом порядку інформацію щодо їх кола і обсягу спадкового майна.

Разом з тим, судом також було встановлено, що місце проживання відповідача ОСОБА_2 на час смерті було зареєстровано за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 (гуртожиток) (а.с. 22, 81). Відповідно до довідки, наданої МКП «ЖЕК № 6» від 14 квітня 2016 року, ОСОБА_2 був зареєстрований за вказаною адресою, однак кімната за ним не була закріплена.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Дії, які свідчать про прийняття спадкоємцем спадщини визначені у частинах 3, 4 статті 1268, статті 1269 ЦК України.

Так, згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).

Отже, з моменту відкриття спадщини, тобто з 24 травня 2013 року (день смерті відповідача ОСОБА_2Б.) спадщина після смерті відповідача, у встановлений законом шестимісячний строк, прийнята не була.

З огляду на вищевикладене та беручи до уваги наведене, суд вважає необхідним закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 205 ЦПК України.

Керуючись п. 6 ч. 1 ст. 205, ст.ст. 206, 209, 210 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Провадження в справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький міський суд Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали

Суддя вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_3