Провадження №2/760/725/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Демидовської А.І.

при секретарі Шевченко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київблагоустрій» про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача Комунального підприємства «Київблагоустрій» про скасування дисциплінарного стягнення, мотивуючи свої вимоги тим, що він з 28.01.2015 року працює у відповідача на посаді інспектора 1 категорії відділу обстеження територій № 3 управління обстеження та аналізу стану благоустрою територій. Згідно наказу директора КП «Київблагоустрій» Кліпи І.А. № 180-к від 17.07.2015 року на ОСОБА_1 накладено лисциплінарне стягнення у вигляді догани за відсутність на робочому місці 06.07.2015 року.

Позивач вважає даний наказ № 180-к від 17.07.2015 року протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Просить суд визнати незаконним та скасувати наказ директора КП «Київблагоустрій» ОСОБА_3 № 180-к від 17.07.2015 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» ОСОБА_1

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 повністю підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача Стецина І.В. у судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні позову. 16.11.2015 року представник відповідача Куценко О.В. подав письмові заперечення проти позову в яких вказав, що 02.07.2015 року інспектор 1 категорії відділу обстеження територій № 3 управління обстеження та аналізу стану благоустрою територій ОСОБА_1 звернувся з заявою до директора КП «Київблагоустрій» про надання відпустки без збереження заробітної плати на 1 календарний день. Проте директором КП «Київблагоустрій» не було погоджено вищевказану заяву, відповідний наказ не видавався, відтак угоди досягнуто не було.

В подальшому у зв'язку з відсутністю ОСОБА_1 як на робочому місці так і на підприємстві протягом робочого часу 06.07.2015 року було складено відповідний підтверджуючий АКТ № 1.

При цьому позивач відмовився давати пояснення з приводу вказаних вище обставин, про що складено Акт № 2.

17.07.2015 року директором КП «Київблагоустрій» було правомірно видано наказ № 180-К про накладення дисциплінарного стягнення та оголошено догану за порушення дисципліни ОСОБА_1

Вислухавши пояснення позивача, представника відповідача, допитавши свідка, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 працює у КП «Київблагоустрій» на посаді інспектора 1 категорії відділу обстеження територій № 3 управління обстеження та аналізу стану благоустрою територій.

Наказом директора КП «Київблагоустрій» ОСОБА_3 № 180-к від 17.07.2015 року на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за відсутність на робочому місці 06.07.2015 року (а.с. 3).

Згідно вказаного наказу підставою для його винесення стали службова записка ОСОБА_6.

В своїх позовних вимогах ОСОБА_1 зазначає про те, що 06.07.2015 року він був відсутнім на робочому місці у звязку з тим, що перебував у відпустці без збереження заробітної плати, тобто з поважної причини.

02.07.2015 року позивач звернуся з заявою на ім'я директора про надання йому відпустки без збереження заробітної плати на один календарний день 06.07.2015 року.

Позивач погодив свою заяву з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та іншими, про що свідчитать їх підписи на вищевказаній заяві, а потім звернувся з нею до директора.

Директор погодив заяву позивача та накалав резолюцію «До наказу», поставив підпис, що свідчило про його згоду на надання йому такої відпустки та розпорядження підготувати наказ з цього приводу. Зі слів ОСОБА_7 такий наказ був виданний та підписаний.

На заяві позивача є також підписи ОСОБА_6 та ОСОБА_7, що свідчить про те, що їм було відомо про моє прохання, заперечень з їх боку не заявлено.

Позивач будучи впевненим у тому, що йому надано відпустку без збереження заробітної плати 06.07.2015 року, на роботу не з'явився.

Згодом на моїй вищевказаній заяві з'явилась дописка «Не погоджую», у такому випадку потрібно було видавати наказ про незгоду заборону надавати позивачу відпустку без збереження заробітної плати.

Такого наказу відповідачем видано не було.

07.07.2015 року, без участі позивача комісією у складі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 був складений Акт № 1 про те, що я був відсутній на своєму робочому місці 06.07.2015 року.

Причини відсутності позивача в Акті № 1 не зазначено, також не надано цьому факту оцінки та чи є така причина поважною в службовій записці ОСОБА_6 (без дати).

Також позивач зазначає, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 знали, що ОСОБА_1 відсутній з поважних причин.

Позивач зазначає, що об'єктивно не міг усвідомити, що посадові особи відповідача, знаючи, що я 06.07.2015 року перебуваю у відпустці, відсутній на роботі з поважних причин, складуть на підпишуть завідомо незаконний акт, на підставі якого директор видасть незаконний наказ та накладе на нього дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Таким чином на думку позивача відсутня вина, як обов'язків елемент суб'єктивної сторони складу дисциплінарної відповідальності та покарання.

Відсутність складу дисциплінарного проступку тягне за собою відсутність дисципліраної відповідальності та покарання.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, 13.08.2015 року відбулося засідання профспілкового комітету ППО комунального підприємтсва «Київблагоустрій», на якому було відхилено під погодження у зв'язку з відсутністю обґрунтованих підстав, наявність порушень умов Колективного договору та ЗУ «Про професійні спілки та їх права та гарантії діяльності» № 180-К від 17.07.2015 року «Про накладення дисциплінарного стягнення - догани» (Інспектор 1 кат. ОСОБА_1) (а.с.28).

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 22 постанови від 06.11.1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» судам необхідно з'ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.

Тобто, виключною компетенцією власника або уповноваженого ним органу є видача наказів, визначення підстав, мотивів, обґрунтування та виду дисциплінарного стягнення. В свою чергу, до компетенції суду належить перевірка додержання передбачених законом підстав та порядку застосування до працівників дисциплінарного стягнення, тобто законність наказу.

Так, з огляду на вище зазначені норми, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни та відповідно його вина в цьому.

Відповідно до вимог ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення:

1)догана;

2)звільнення.

Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Наказ роботодавця про застосування стягнення має містити мотивувальну частину з точним та обґрунтованим характером порушення трудової дисципліни.

Наказ про застосування до працівника стягнення не може містити стягнень, не передбачених ст. 147 КЗпП України.

Як вбачається з оспорюваного наказу № 180-к від 17.07.2015 року, жодної мотивувальної частини він не містить, також відсутнє точний та обґрунтований характер порушення трудової дисципліни, не конкретизовано, у чому саме полягає неналежне виконання посадових (функціональних) обов"язків, порушення трудового дисципліни та правил внутрішнього трудового розпорядку, не конкретизовано, які саме правила внутрішнього трудового розпорядку порушено.

Стаття 149 КЗпП України передбачає порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівникам. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Відповідно до вимог ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом (якому надано право прийняття на роботу) безпосередньо за виявлення проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв"язку з тимчасовою непрацездатністю або його перебування у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладено пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Перш ніж винести працівникові догану чи звільнити його роботодавець повинен отримати від нього письмові пояснення з приводу вчиненого дисциплінарного правопорушення. Якщо на підставі такого пояснення працівника роботодавець дійде висновку, що дисциплінарний проступок дійсно мав місце і відсутні будь-які обставини, які можна було б вважати такими, що виключають притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, то роботодавець видає наказ (розпорядження) про застосування дисциплінарного стягнення.

Крім того, перед видачею оспорюваного наказу відповідачем не було проведено належним чином перевірку за поданими зверненнями, не було з"ясовано всіх обставин, не встановлено наявність чи відсутність порушень з боку позивача, що потягло за собою прийняття незаконного наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

Для дисциплінарного проступку характерні певні особливості.

1) Суб"єктом дисциплінарного проступку може бути громадянин, який перебуває у трудових правовідношеннях з роботодавцем і порушив трудову дисципліну.

Відповідно до спірного наказу суб"єктом дисциплінарного проступку, зокрема, є і позивач, який перебуває у трудових правовідносинах з відповідачем.

2) Суб"єктивну сторону дисциплінарного проступку характеризує вина працівника.

Вина виражає психічне ставлення працівника до своїх протиправних дій та їх шкідливих наслідків.

Вина може виражатися у формі прямого або побічного умислу чи необережності.

Умисна вина передбачає, що особа усвідомлювала протиправність свого діяння, передбачала його шкідливі наслідки й бажала або свідомо допускала їх настання. Для дисциплінарного правопорушення найбільш характерною є вина у формі необережності.

Необережність, як форма вина, передбачає, що особа усвідомлювала протиправність своєї поведінки, передбачала її шкідливі наслідки, проте легковажно розраховувала на їх відвернення, або не передбачала, хоча повинна була їх передбачити.

Об"єктом дисциплінарного проступку є внутрішній трудовий розпорядок організації (суспільні відносини, що складаються у процесі його здійснення та охороняються нормами трудового права).

Протиправна поведінка працівника полягає у порушенні трудових обов"язків, покладених на нього трудовим договором чи правилами внутрішнього трудового розпорядку, спеціальних законодавчих актів, посадових інструкцій, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця. Наприклад, запізнення на роботу, участь у страйку, який визнано незаконним, поява на роботі в нетверезому стані є протиправною поведінкою.

Об"єктивною стороною дисциплінарного проступку є шкідливі наслідки та причинний зв"язок між ними і дією (бездіяльністю) порушника трудової дисципліни.

На момент прийняття судового рішення суду було невідомо, які саме дії (бездіяльність) позивача ОСОБА_1 призвели до шкідливих наслідків.

Крім того, відповідно до ч. 1, 2 ст. 252 КЗпП України працівникам підприємств, установ, організацій, обраним до складу виборних профспілкових органів, гарантуються можливості для здійснення їх повноважень. Зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є.

Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі з підстав, зазначених вище.

Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 243 грн. 60 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 15, 60, 88, 212-215 ЦПК України, ст. 147-149, 252 Кодексу законів про працю України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.1992 року Про практику розгляду судами трудових спорів, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київблагоустрій» про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності задовольнити.

Визнати Наказ Комунального підприємства «Київблагоустрій» №180-к від 17.07.2015 року про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани до ОСОБА_1, інспектора 1 категорії відділу обстеження території №3 управління обстеження та аналізу стану благоустрою території за відсутність на робочому місці, неправомірним та скасувати його.

Стягнути з Комунального підприємства «Київблагоустрій» судовий збір на користь держави в розмірі 243 грн. 60 коп.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва, через Солом'янський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя А.І. Демидовська