Справа № 755/7137/16-ц
У х в а л а

"28" квітня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 поданої в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення порядку володіння, користування і розпорядження квартирою, усунення перешкод у володінні, користуванні та розпорядженні майном та стягнення матеріальної компенсації, -

в с т а н о в и в :

Представник позивача звернувся до суду із позовною заявою в якій просить визначити порядок володіння, користування і розпорядження квартирою АДРЕСА_1, а саме: виділити ОСОБА_1 у володіння, користування і розпорядження належну їй ? частину квартири в натурі - кімнату площею 10 кв.м. а відповідачу кімнату - 17 кв.м., залишивши в загальному користуванні коридор, кухню, ванну кімнату та вбиральню.

Усунути перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні належною позивачу 1/2 часткою вказаної квартири, а саме: визнати ? частину квартири, яка є власністю позивача такою, на якій не зареєстровані сторонні їй люди, зокрема малолітні та неповнолітні діти.

Визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що зареєстрований в тій частині квартири, яка належить відповідачу на праві спільної часткової власності.

Зобов'язати відповідача не чинити позивачу перешкод у володінні, користуванні та розпорядженні належною їй 1/2 часткою квартири, а саме: надати їй безперешкодний доступ до її володіння, звільнити її кімнату від сторонніх речей та людей, видати їй повний комплект ключів від вхідних дверей.

Стягнути з відповідача на користь позивача 30 000 гривень матеріальної компенсації за одноосібне користування та володіння спільним майном, в якості відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Крім того, представник позивача просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору або зменшити його розмір та відстрочити його сплату до ухвалення судового рішення у даній справі.

Вивчивши матеріалами позовної заяви, суддя прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 1,3 ст. 82 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Таким чином, єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору його відстрочення або розстрочення є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору у визначеному законодавством розмірі.

Разом з тим, представником позивача не надано суду доказів на підтвердження майнового стану позивача, який дає підстави для звільнення ОСОБА_5 від сплати судового збору, зменшення його розміру чи відстрочення або розстрочення.

За таких обставин суддя не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору або зменшення його розміру чи відстрочення його сплати до ухвалення судового рішення у даній справі, оскільки позбавлений можливості оцінити майновий стан позивача, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

Вивчивши матеріалами позовної заяви, суддя прийшов до висновку, що заява не відповідає вимогам ст.ст. 119-120 ЦПК України, виходячи з наступного.

У позовні заяві представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача 30 000,00 грн. матеріальної компенсації, в якості відшкодування матеріальної та моральної шкоди. При цьому ним не визначено ціни позову щодо вимог майнового характеру та їх розміру, а також не вказано в якому розмірі він просить стягнути моральну шкоду.

Даний недолік підлягає усуненню.

Також, позовна заява не оплачена належним чином судовим збором.

З матеріалів справи убачається, що позивачем подано позов, який одночасно містить чотири вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами внесеними Законом України № 670-VІІІ від 03.09.2015 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. За подання до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено те, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про державний бюджет України на 2016 рік», розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становить 1378,00 грн.

Таким чином, за подання даної позовної заяви позивачу та або її представнику необхідно здійснити оплату судового збору за чотирма вимогами немайнового характеру у розмірі 2 204,80 грн. (1378х 0,4 х 4 ), а також 554,20 грн. за вимогою майнового характеру про стягнення матеріальної шкоди в якості компенсації (1378 грн. х0,4), а всього 2 756,00 грн., або якщо у позивача є пільги, надати докази звільнення від сплати судового збору.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу та або її представнику строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121, 209, 210, 293 ЦПК України,

у х в а л и в :

Відмовити представнику позивача ОСОБА_2 у клопотанні про звільнення, відстрочення або розстрочення ОСОБА_1 сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 поданої в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення порядку володіння, користування і розпорядження квартирою, усунення перешкод у володінні, користуванні та розпорядженні майном та стягнення матеріальної компенсації - залишити без руху та надати позивачу та або її представнику строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: