Справа № 2-4812/11
Р І Ш Е Н Н Я

(д о д а т к о в е )

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2016 року Подільський районний суд міста Києва

в складі:

головуючого-судді - Неганової Н.В.

при секретарі - Савіцькому Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування та поділ земельної ділянки в натурі,

В С Т А Н О В И В :

30.11.2011 року по справі за вищевказаним позовом було ухвалено рішення суду.

04.11.2016 року позивачка ОСОБА_1 подала до суду заяву про ухвалення додаткового рішення, посилаючись на те, що рішенням суду від 30.11.2011 року було визнано за нею право власності на 1/2 частину земельної ділянки по АДРЕСА_1 та розподілено земельну ділянку по третьому варіанту, запропонованому експертом. Під час оформлення правовстановлюючих документів було встановлено, що в рішенні суду не відображено виділення в загальне користування сторін земельних ділянок площею 0,69 кв.м. та 11,52 кв.м., що мають форми прямокутників, позначені на схемі зеленим кольором. Рішення суду на даний час не виконано. Оскільки суд вирішив питання про поділ земельної ділянки, однак не відобразив у рішенні вказані вище обставини, ОСОБА_1 просить постановити додаткове рішення, яким вирішити питання про виділення в загальне користування співвласників земельних ділянок площею 0,69 кв.м. та 11,52 кв.м., що мають форми прямокутників, позначені на схемі зеленим кольором, згідно з третім варіантом, вказаним у висновку №1123 від 14.07.2011 року.

В судове засідання сторони не з'явилися, про причини неявки не повідомили. Від позивачки та представника відповідача надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, в яких вони зазначили, що заяву підтримують та просять задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до п.1 ч. 1, ч. 2, 3 ст. 220 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою осіб, які беруть участь у справі, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд ухвалює додаткове рішення після розгляду питання в судовому засіданні з повідомленням сторін. Їх присутність не є обов'язковою.

В судовому засіданні встановлено, що рішенням Подільського районного суду м. Києва від 30.11.2011 року задоволений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування та поділ земельної ділянки в натурі. За рішенням визнано за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлого 29.02.2008 року ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину земельної ділянки по АДРЕСА_1, площею 0,0988 га. Також за рішенням розподілено земельну ділянку по АДРЕСА_1, й виділено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельні ділянки площею 487,9 кв.м. кожному. Лінія розподілу проходить: - по центральній межі на відстані 4,08 м від правої межі відмітити точку; - далі вздовж правих фасадів гаражу Л та житлового будинку на відстані 1 м прокласти паралельно відрізок довжиною 11,52 м; - далі перпендикулярно правому фасаду будинку прокласти відрізок довжиною 1 м; - далі по лінії розподілу житлового будинку; - далі від точки перетину тильного фасаду будинку та лівого фасаду прибудови а2 під кутом 45° до обох фасадів прокласти відрізок довжиною 1,41м; - далі паралельно лівому фасаду прибудови а2 прокласти відрізок довжиною 2,01 м; - далі паралельно тильному фасаду прибудови а2 прокласти відрізок довжиною 3,06 м; - далі паралельно тильному фасаду навісу М прокласти відрізок довжиною 9,27 м; - далі перпендикулярно правому фасаду навісу М прокласти відрізок довжиною 0,25 м; - далі на тильній межі ділянки відмити точку, що розділяє межу на два відрізки - 8,01 м та 10,22 м; - далі отриману точку з'єднати з точкою від відрізку довжиною 0,25 м; - на відстані 4,08 м від правої межі ділянки по центральній межі прокласти відрізок довжиною 1,0 м; - далі по правим фасадам гаражу Л та житлового будинку до перетину з лінією розподілу будинку; - далі вздовж лівого фасаду гаражу Л прокласти відрізок довжиною 0,69 м; - далі від точки перетину центрального фасаду прибудови а4 та лівого фасаду гаражу Л вздовж центрального фасаду прибудови а4 прокласти відрізок довжиною 1,0 м; - далі прокласти відрізок перпендикулярно центральному фасаду прибудови а4 до перетину з центральною межею ділянки; - далі по лінії відмежовування гаражу Л від житлової частини будинку.

Як зазначено в рішенні суду, спірну земельну ділянку розподілено за третім варіантом, зазначеним у висновку №1123 від 14.07.2011 року експертного будівельно-технічного дослідження, складеного спеціалістами - ФОП ОСОБА_4 та ОСОБА_5

У вказаному висновку за третім варіантом розподілу земельної ділянки також пропонується виділити в загальне користування обох співвласників земельні ділянки площею 0,69 кв.м. та 11,52 кв.м., що мають форми прямокутників (позначено на схемі зеленим кольором).

Однак, при ухваленні рішення судом не було зазначено в резолютивній частині рішення щодо виділення в загальне користування обох співвласників вказаних земельних ділянок.

Отже, враховуючи те, в судовому засіданні досліджувався висновок №1123 від 14.07.2011 року, був визначений розподіл земельної ділянки за третім варіантом, однак не вказано в резолютивній частині рішення суду про виділення земельних ділянок площею 0,69 кв.м. та 11,52 кв.м. в загальне користування обох співвласників, суд вважає за можливе ухвалити додаткове рішення з цього приводу.

З огляду на викладене, заява позивачки підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 220 ЦПК України,

суд

В И Р І Ш И В :

При розподілі земельної ділянки по АДРЕСА_1 виділити в загальне користування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельні ділянки площею 0,69 кв.м. та 11,52 кв.м., що мають форми прямокутників, позначені у висновку №1123 від 14.07.2011 року експертного будівельно-технічного дослідження, складеного спеціалістами - ФОП ОСОБА_4 та ОСОБА_5, на схемі зеленим кольором.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні під час проголошення судового рішення - протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н. В. Неганова