Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/407/16-ц
У Х В А Л А

13 травня 2016 року Придніпровський районний суд м. Черкаси

в складі головуючого-судді : Казидуб О.Г.

при секретарі : Зайцевій О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в. м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПАТ»УкрСиббанк» про захист прав споживача та визнання кредитного договору№0 від 17 вересня 2007 року та додаткової угоди №1 до кредитного договору від 02 жовтня 2009 року,іпотечного договору №64110 від 17 вересня 2007,договору поруки №142285 від 17 вересня 2007 року недійсними,як такі що вчинені під впливом обману та застосування наслідків недійсного правочину ,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1В.к» звернулося в суд з позовом доПАТ»УкрСиббанк» про захист прав споживача та визнання кредитного договору№0 від 17 вересня 2007 року та додаткової угоди №1 до кредитного договору від 02 жовтня 2009 року,іпотечного договору №64110 від 17 вересня 2007,договору поруки №142285 від 17 вересня 2007 року недійсними,як такі що вчинені під впливом обману .

В ході розгляду справи представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 надала в судовому засіданні позов з уточненнями доповненнями позовних вимог до ПАТ»УкрСиббанк» про захист прав споживача та визнання кредитного договору№0 від 17 вересня 2007 року та додаткової угоди №1 до кредитного договору від 02 жовтня 2009 року,іпотечного договору №64110 від 17 вересня 2007,договору поруки №142285 від 17 вересня 2007 року недійсними,як такі що вчинені під впливом обману та застосування наслідків недійсного правочину

Представник відповідача за довіреністю ОСОБА_3 просить позовну заяву уточнену з доповненнями залишити без руху ,для сплати судового збору відповідно до ППВСУ від 06.11.2009 року №9 п.31.

Представник позивача за довіреністю ОСОБА_2 зазначила що позивач відповідно до ППВССУ №10 від 25.09.2015 п.7 звільнений від судового збору.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

В доповненнях до позовної заяви позивач просить про визнання кредитного договору№0 від 17 вересня 2007 року та додаткової угоди №1 до кредитного договору від 02 жовтня 2009 року,іпотечного договору №64110 від 17 вересня 2007,договору поруки №142285 від 17 вересня 2007 року недійсними,як такі що вчинені під впливом обману та п. 3 «Зобов»язати приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_4 виключити з реєстру іпотек та заборон відчуження запис про іпотеку та заборону відчуження нерухомого майна ,яке було передано в іпотеку за договором іпотеки №64110 від 17 вересня 2007 року ,укладеного між ОСОБА_1 та відповідачем в особі Акціонерного комерційного інноваційного банку «УкрСиббанк»,правонаступником якого є ПАТ «УкрСиббанк»,а саме двокімнатна квартира,що знаходиться за адресою м.Черкаси ,вул.Ватутіна ,229кв.64 та належить ОСОБА_1 та ОСОБА_5 та п.4 застосувати правові наслідки вчинення правочину під впливом обману на підставі п.2ст.230 ЦК України»Правові наслідки вчинення правочину під впливом обману».

При цьому представник відповідача зазначає на те, що позивачка звільнена від сплати судового збору відповідно до ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів», оскільки споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов'язані з порушенням їх прав.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено перелік пільг щодо сплати судового збору, яким звільнення особи від обов'язку сплати судового збору при подачі позову щодо захисту прав споживачів не передбачено. В той же час відповідно до ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач звільнений від сплати судового збору за позовами, пов'язаними з порушенням його прав.

Рішенням Конституційного Суду України від 3 жовтня 1997 р. № 4-зп роз'яснено, що «Конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього. Загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше».

Таким чином, пріоритетними за часом прийняття по відношенню до положень Закону України «Про захист прав споживачів» є положення Закону України «Про судовий збір», оскільки раніш встановлена пільга для споживачів щодо сплати судового збору Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року пільга була скасована.

Окрім того, законодавчі акти, які містять спеціальні норми, мають пріоритет у застосуванні щодо інших законодавчих актів України. Закон України «Про судовий збір» є спеціальним щодо вирішення питання про справляння судового збору та звільнення від його сплати, відтак має пріоритетне положення над положеннями інших законів.

Окрім того, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06 листопада 2009 року, пунктом 31 передбачено, що у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується відповідно до пункту 10 частини першої статті 80 ЦПК за загальною сумою всіх вимог.

При вирішенні питання про розгляд позову ,суд враховує що позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил, предявлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 ЦПК України, позовна заява, подана з порушенням вимог, встановлених частиною першої цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною пятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина пята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає ч.5 ст. 119 ЦПК України, оскільки до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Пунктом 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року передбачено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

В пункті 15 цієї постанови зазначено, що пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Відповідно до ч. 3 статті 6 цього Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», який набрав чинності 1 листопада 2011 року, зі змінами та доповненнями, встановлено розміри ставок судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, який справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (не менше 551 грн. 20 коп. та не більше 6890 грн.), а за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

У звязку з цим ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір та надати до суду оригінал документа, який свідчить про сплату судового збору.

А тому суд вважає що до позовної заяви, поданої з порушенням вимог, будуть застосовані положення п.8 статті 207 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.119,120 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ»УкрСиббанк» про захист прав споживача та визнання кредитного договору№0 від 17 вересня 2007 року та додаткової угоди №1 до кредитного договору від 02 жовтня 2009 року,іпотечного договору №64110 від 17 вересня 2007,договору поруки №142285 від 17 вересня 2007 року недійсними,як такі що вчинені під впливом обману та застосування наслідків недійсного правочину - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 можливість протягом пяти днів з дня отримання копії ухвалиусунути недоліки позовної заяви сплатити судовий збір та надати до суду оригінал документа, який свідчить про сплату судового збору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_6