Провадження №2/760/4308/16
Справа №760/9641/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/про залишення позовної заяви без руху/

02 червня 2016 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л. А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «МАРС-2» / ЖБК «МАРС-2» про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом просить визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 119, 120 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі та має відповідати вимогам, викладеним у ч. 2 даної статті.

Згідно ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Закон України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25 грудня 2015 року №928-VIII визначає, що з 01 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати складає 1 378 гривень.

Відповідно п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу фізичною особою позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 551 грн. 20 коп. та не більш 5 розмірів мінімальної заробітної плати - 6 890 грн. 00 коп.

Згідно статті 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування:

- вартістю майна;

- у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що для визначення ціни позову у справах про визнання права власності на нерухоме майно потрібно виходити із його дійсної вартості (ринкової).

Відповідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до абзацу 3 пункту 16 постанови Пленуму ВССУ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (ч. 2 ст. 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Звертаючись до суду, позивачка додає квитанцію про сплату судового збору в мінімальному розмірі - 551, 21гр., виходячи з ціни позову в розмірі 55 000,00 гр.

З чого виходила позивачка, визначаючи ціну позову, в позові не зазначено і будь-яка інформація з цього приводу в матеріалах справи відсутня.

Виходячи з цього, характеристики майна, на яке позивачка просить визнати право власності, а також його приблизної ринкової вартості на даний час, позивачка має, за вирахуванням сплаченої суми, доплатити судовий збір у розмірі 6 338, 79гр. на:

-на р/р: 312 122 067 000 10, МФО: 820019, інд. код: 38050812, код платежу: 22030101, одержувач: УДК СУ у Солом'янському районі м. Києва, банк одержувач: ГУДК в м. Києві.

При таких обставинах, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Обслуговуючий кооператив Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «МАРС-2» / ЖБК «МАРС-2» про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя