Справа № 305/1958/16-ц
Провадження по справі 2/305/1259/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" грудня 2016 р. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - Ємчука В.Е.

секретаря - Орос С.Ю.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ :

28 листопада 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Рахівського районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними, в якому зазначає, що 21 листопада 2016 року ДП «Сетам» провело прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна, яке належить позивачу, а саме, житлового будинку, який знаходиться за адресою: Верхнє Водяне, вул..Зелена,17 «А», Рахівського району, Закарпатської області, за результатами яких складено протокол №214547, який сформовано 23.11.2016 року. Позивач вважає, що прилюдні торги було проведено із порушенням приписів закону, що передбачає застосування звіту про оцінку майна, отже просить визнати недійсними прилюдні торги по реалізації зазначеного будинку, визнати незаконним протокол №214547 про проведення електронних торгів від 23.11.2016 року та стягнути в її користь судові витрати.

Крім того, ОСОБА_1 подала заяву про забезпечення позову, яку мотивує тим, що в даний час відповідно до протоколу торгів встановлюється переможець електронних торгів з продажу нерухомого майна, яке належить позивачу, а саме, житлового будинку, який знаходиться за адресою: Верхнє Водяне, вул.Зелена,17 «А», Рахівського району, Закарпатської області. У випадку придбання нерухомого майна, документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом, на підставі акта про проведені електронні торги. У звязку з наведеним просить забезпечити позов, шляхом заборони Рухівському РВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області видачі акту про проведення електронних торгів переможцю, згідно з Протоколом №214547 від 23.11.2016 року та видачі свідоцтва про придбання майна на прилюдних торгах.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі. Таким чином, розгляд вказаної заяви, судом проведено без участі осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України суд, за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22.12.2006 р. №9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обгрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, наявності зв'язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів..

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що внаслідок зміни обставин, виконання рішення суду буде неможливе або утруднить таке виконання.

Судом встановлено, що 17.12.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, ОСОБА_2, видано виконавчий напис, згідно з яким звернуто стягнення на будинок з надвірними спорудами №17а по вул.Зеленій у селі Верхнє Водяне, що належить на праві приватної власності ОСОБА_1. Зазначене нерухоме майно, на підставі Іпотечного договору №609/609 від 07.05.2007 року, було передано в іпотеку в забезпечення зобовязань боржника ОСОБА_3 ОСОБА_4 комерційному промислово-інвестиційному банку (закрите акціонерне товариство), правонаступником якого є ПАТ «ОСОБА_4 промислово-інвестиційний банк». За рахунок коштів, отриманих від реалізації будинку пропонує задовольнити вимоги ТзОВ «Кредитні ініціативи» у розмірі заборгованості, що виникла внаслідок невиконання ОСОБА_3 умов Кредитного договору з 17 грудня 2012 року п 01 жовтня 20134 року у розмірі 558438,76 гривні.

11.02.2016 року Старшим державним виконавцем І.П.Гудемюк було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження за вказаним вище виконавчим написом.

Встановлено, що електронні торги з продажу вищезазначеного майна відбулися 21.11.2016 року по 23.11.2016 року.

Відповідно до Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів (надалі - Порядок), затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 16.04.2014 за № 656/5 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 р. за № 427/25204, визначено механізм проведення електронних торгів, тобто електронні торги - це прилюдні торги, що здійснюються в електронній формі через інформаційну систему, що забезпечує здійснення в електронній формі процесів проведення електронних торгів з реалізації арештованого державними виконавцями майна.

Після закінчення електронних торгів на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів по лоту у день проведення таких електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня. Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня направляється до органу державної виконавчої служби.

Отже, прилюдні торги є спеціальною процедурою, за результатами якої укладається договір купівліпродажу. Такий договір як правочин можна визнати недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3; 5 та 6 ст. 203 ЦК (ч.1 ст.215 ЦК України).

Після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів та копій документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець протягом п'яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги або акт про реалізацію предмета іпотеки і затверджує його у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Затверджений акт державний виконавець надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.

Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та Організатору.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Крім того, ст.47 Закону України «Про іпотеку» визначено, що акт про реалізацію предмета іпотеки підписується державним виконавцем, затверджується начальником відповідного органу державної виконавчої служби, скріплюється печаткою цього органу та не пізніше наступного дня надсилається до організатора прилюдних торгів, яка проводила прилюдні торги.

Державний виконавець не може відмовити у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізація здійснювалася відповідно до вимог цього Закону. У разі відмови видати акт про реалізацію предмета іпотеки державний виконавець повинен протягом п'яти робочих днів з дня закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повідомити про це організатора прилюдних торгів, іпотекодержателя, іпотекодавця та покупця. Повідомлення, що містить підстави для відмови у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, підписується державним виконавцем і начальником відповідного органу державної виконавчої служби та скріплюється печаткою цього органу. Відмова державного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки може бути оскаржена відповідно до законодавства.

На підставі акта про реалізацію предмета іпотеки нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів.

Таким чином, Тимчасовим Порядком визначено, що прилюдні торги є спеціальною процедурою продажу майна, за результатами якої власником майна стає учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція, та передбачені певні правила проведення цих торгів, а саме: по-перше, правила, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (розділ 3); по-друге, правила, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 5) і, по-третє, ті правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 7).

Отже, виходячи з аналізу правової природи реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Такий висновок узгоджується й з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (розділ 7 Тимчасового Порядку, Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та Законами України "Про нотаріат" і «Про іпотеку»).

Отже, ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.ч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

Разом із тим слід зазначити, що оскільки виходячи зі змісту ч.1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами електронних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим Порядком.

Таким чином, суд вважає, що саме акт про проведені електронні торги є тим документом, який підтверджує факт укладання договору купівлі-продажу спірного майна та надає боржнику можливість ставити перед судом питання про визнання такого договору недійсним.

Однак, заборонивши державному виконавцю здійснити кінцеве оформлення договору купівлі-продажу - складання акту про проведені електронні торги та видачу його учасникам торгів, а також видачі свідоцтва про придбання майна на прилюдних торгах, суд створить ситуацію, за якої договір не може вважатися укладеним, а також порушить право стягувача та набувача арештованого майна, передбачені ст.ст.3, 11, 627, 638, 650 ЦК України.

Даних про те, що рішень про зупинення реалізації арештованого майна ні виконавцем, ні судом не приймалося.

За таких обставин суд дійшов до висновку про те, що зазначений позивачем у заяві про забезпечення позову спосіб забезпечення позову не відповідає вимогам ч.1 ст.152 ЦПК України, оскільки на момент проведення електронних торгів виконавче провадження зупинено не було та відсутнє будь-яке судове рішення щодо зупинення реалізації арештованого майна.

Крім того, сама заява про забезпечення позову не містить будь-яких даних, які б вказували на необхідність вжиття відповідних заходів забезпечення позову, наявності зв'язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Керуючись ст.ст. 151, 152, 153 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, шляхом заборони Рахівському РВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області видачі акту про проведення електронних торгів переможцю, згідно з Протоколом №214547 від 23.11.2016 року та видачі свідоцтва про придбання майна на прилюдних торгах, відмовити

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області, через Рахівський районний суд протягом 5 днів з дня її проголошення, а особою, яка її оскаржує та не була присутня при оголошенні ухвали в той же строк з дня отримання її копії. .

Суддя: Ємчук В.Е.

З оригіналом вірно,

Суддя Рахівського районного суду: Ємчук В.Е.