Справа №278/4775/14-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2016 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Дубовік О.М.,

при секретарі судового засідання Поліщук І.О.,

розглянувши у відкритому попередньому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним сумісним майном подружжя та його поділ, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Еверест Буд-Інжиніринг" про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя майнових прав на об'єкт нерухомості,

встановив:

У судовому засіданні позивачем за зустрічним позовом заявлено клопотання про передачу справи до Дніпровського районного суду м. Києва, оскільки спірний обєкт нерухомості знаходиться в м. Києві.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечувала проти направлення справи до Дніпровського районного суду м. Києва за підсудністю.

З листа третьої особи - ТОВ «Еверест-Буд Інжиніринг» від 01.04.2016 року вбачається, що квартира АДРЕСА_1 не введена в експлуатацію, акт прийому передачі майнових прав не складався і не підписувався, оскільки зазначений об'єкт не введено в експлуатацію, державна реєстрація права власності на зазначену квартиру не проводилась (а.с. 23).

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України позови до фізичних осіб пред'являються до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем їх проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали у справі, суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК України, позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 41 постанови №3 від 01.03.2013 року "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК України), є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

Пунктом 42 Постанови №3 від 01.03.2013 року Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК України).

Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином, з урахуванням відомостей, які були надані третьої особою ТОВ «Еверест-Буд Інжиніринг», встановлено, що правовстановлюючі документи на спірну квартиру відсутні. За таких обставин суд обґрунтовано відкрив провадження у справі. Посилання ОСОБА_2 у клопотанні на те, що справа має бути розглянута відповідно до ст. 114 ЦПК України за місцезнаходженням нерухомого майна не заслуговують на увагу суду, оскільки не ґрунтуються на вимогах закону та обставинах справи.

З урахуванням зазначеного вище у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст.130, 109, 110, 114, 116, 117 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_2 за зустрічним позовом про передачу справи до Дніпровського районного суду м. Києва оскільки спірний обєкт нерухомості знаходиться в м. Києві - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області через Житомирський районний суд Житомирської області протягом п'яти днів з дня проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя: О.М. Дубовік