БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/6721/16-ц провадження № 2/361/3571/16
У Х В А Л А

«01» грудня 2016 року м.Бровари Київської області

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Василишин В.О., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: виконавчий комітет Броварської міської ради Київської області як орган опіки та піклування, про визначення місця проживання дітей й визначення режиму участі батька у їхньому вихованні,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2016 року до суду надійшла наголошена вище позовна заява.

У позовній заяві ОСОБА_1 просить суд: 1) визначити місце проживання дітей ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, й ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, із нею; 2) визначити спосіб участі ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні із дітьми ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, й ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, шляхом встановлення батьку систематичних побачень у її присутності без відвідування дітьми місця проживання батька й без залишення їх на ніч у нього або із ним.

Відповідно до статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частинами першою, другою статті 159 Сімейного кодексу України (далі СК України) передбачено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

За змістом частини першої статті 161 СК України якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Згідно із статтею 119 ЦПК України позовна заява подається у письмовій формі. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Разом із тим, позовна заява не в повній мірі відповідає наголошеним вище вимогам цивільного процесуального законодавства.

Із позову та доданих до нього матеріалів вбачається, що малолітні діти проживають із позивачем ОСОБА_1

Крім того, рішенням виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області від 29 березня 2016 року № 204 визначено місце проживання малолітніх дітей із матірю ОСОБА_4

Встановлено, що у провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: орган опіки та піклування виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області, про визначення способу участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними, усунення перешкод у спілкуванні з дітьми (справа № 361/4821/16-ц).

З огляду на викладене, позивачем у заяві не викладено суті спірних правовідносин, які саме права та охоронювані законом інтереси порушуються відповідачем, адже діти проживають із матірю.

Також позивачем не вказуються правові підстави предявлення нею вимог до суду від імені відповідача й при наявності у провадженні суду справи за його ж позовом, у якому він, не оспорюючи місце проживання дітей із матірю, ставить виключно питання про визначення йому способів участі у вихованні дітей, як батьку, який проживає окремо від них.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Згідно із статтею 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку на усунення недоліків, зазначених у цій ухвалі суду.

На підставі викладеного та керуючись статтею 121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву - залишити без руху.

Запропонувати позивачу до 08 грудня 2016 року усунути вказані в ній недоліки, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.О.Василишин