УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2016 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Гончарука В.П.

з секретарем Красновою І,В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.02.2016 року по справі № 755/20095/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, визнання права власності на квартиру,-

в с т а н о в и в

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, визнання права власності на квартиру.

До суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.02.2016 року по справі № 755/20095/15-ц, в якій просить суд роз'яснити судове рішення, а саме, що визнання недійсним на підставі рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.02.2016 року свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів є скасуванням зазначеного свідоцтва.

В судове засідання сторони не з"явились, що не перешкоджає розгляду питання по суті.

Суд, вивчивши матеріали справи приходить до наступного.

25 лютого 2016 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва у справі № 755/20095/15-ц, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, визнання права власності на квартиру - задоволено частково. Визнано недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1) НОМЕР_1, видане 08.01.2015 року, видавник: ОСОБА_4, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу та визнано за ОСОБА_1 право власності на нерухоме майно, а саме квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

12 жовтня 2016 року рішенням Апеляційного суду м. Києва вище вказане рішення в частині визнання за ОСОБА_1 право власності на нерухоме майно, а саме квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 - скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволені позову в цій чатині. В частині стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судового збору - змінено, зменшено стягувану суму з 6 090,00 грн. до 487,20 грн. В решті вимог залишено без змін.

Відповідно до ст. 221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Неявка осіб, які брали участь у справі, не перешкоджає розгляду питання про роз'яснення рішення суду.

Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі»встановлено, що відповідно до статті 221 ЦПК України роз'яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання.

З аналізу наведених процесуальних норм випливає, що роз'яснення судового рішення полягає у викладенні в більш чіткій та конкретній формі резолютивної частини рішення і таке роз'яснення пов'язане та має на меті забезпечити чітке і правильне виконання судового рішення, якщо його зміст є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, що виконує це судове рішення.

Роз'ясненню підлягає судове рішення, яке підлягає виконанню як у добровільному порядку, так і примусово у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження».

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції Україниухвалюється судами іменем України і є обов'язковим до виконання на всій території України.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

Суд може відмовити у роз'ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз'ясненню. Крім того, відповідно до ст. 221 ЦПК України роз'ясненню підлягають лише ті судові рішення, які мають виконуватись як у добровільному порядку, так і примусово.

Рішення суду, зміст якого просить роз'яснити заявник, ухвалено відповідно до вимог ст. ст. 212-215 ЦПК України, постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14. Текст рішення суду є зрозумілим, доступним для сприйняття та виконання, містить вичерпні, чіткі та такі, що випливають із встановлених фактичних обставин, висновки по суті заявлених вимог.

Таким чином суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.02.2016 року по справі № 755/20095/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, визнання права власності на квартиру.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 208-209, 221 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.02.2016 року по справі № 755/20095/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, визнання права власності на квартиру - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя