Справа № 211/5047/16-ц
Провадження № 2/211/2379/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 листопада 2016 року суддя Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1,вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Приватне акціонерне товариство «Народна фінансово-страхова компанія «Добробут», Подільський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ про відшкодування матеріальної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

01.11.2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3, треті особи: Приватне акціонерне товариство «Народна фінансово-страхова компанія «Добробут», Подільський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ про відшкодування матеріальної шкоди.

Дослідивши зазначену позовну заяву, суд встановив, що її подано з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, у звязку з чим вона підлягає залишенню без руху, а саме до позовної заяви не додано документ на підтвердження сплати судового збору.

Пунктом 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом «Про Державний бюджет України на 2016 рік» установлено на 2016 рік мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня 1378 гривень.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір», який діє на дату звернення з позовною заявою, встановлені ставки судового збору в таких розмірах: за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Позивачем при пред'явленні позовної заяви не сплачено судовий збір за відповідною ставкою, натомість, подано заяву про відстрочення сплати судового збору, враховуючи майновий стан.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Нічим не обґрунтоване клопотання позивача про відстрочення та розстрочення сплати ним судового збору не свідчить про наявність передбачених законом підстав для його задоволення, в звязку з чим необхідно відмовити в задоволенні відповідного клопотання.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір" позивач не звільнений від спалати судового збору.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, одночасно роз'яснивши, що у випадку не виконання зазначених вимог позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Керуючись ст. ст. 119, 121, 208-210 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_2 у задоволенні клопотанні про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Приватне акціонерне товариство «Народна фінансово-страхова компанія «Добробут», Подільський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ про відшкодування матеріальної шкоди - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення її недоліків - 3 дні з дня отримання ухвали. Розяснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1