Справа № 362/2396/16-ц
Провадження № 2/362/1694/16
У х в а л а

13 травня 2016 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про прийняття позовної заяви до розгляду, її задоволення та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити також:

-імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі;

-зміст позовних вимог;

-виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, в порушення пункту 2 частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява не містить номери засобів звязку відповідача або посилання на те, що такі не існують чи невідомі.

Також, викладаючи обставини, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги, у заяві вказано, що «відповідач більше року не зявляється», однак, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують таку обставину.

Тобто, згідно із вимогами пункту 6 частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, а тому позивачам необхідно у новій редакції позовної заяви лише зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог.

Крім того, вимоги пункту першого прохальної частини цивільного позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Зокрема, викладене у пункті першому прохальної частини позову прохання не є способом захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Вирішення питання про прийняття позову до розгляду та відкриття провадження у справі, як просить позивач в пункті першому прохальної частини заяви, вирішується судом за правилами Глав 1 і 2 Розділу ІІІ ЦПК України, тобто належить до виключної компетенції суду та не потребує їх додаткового заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Одночасно, у звязку із заявленими позовними вимогами позивачам необхідно розяснити порядок сплати судового збору, передбачений нормою частини третьої статті 6 Закону України «Про судових збір», відповідно до якої у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено дві позовні вимоги (оскільки є два пункти позовних вимог) немайнового характеру, позивачам слід сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, позивачам необхідно врахувати вимоги частини шостої статті 6 Закону України «Про судовий збір», а саме: у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Так, в порушення наведених вимог та в порушення вимог частини пятої статті 119 ЦПК України, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору позивачем ОСОБА_2, а тому його необхідно додати до заяви.

Серед іншого, позивачами порушено вимоги частини першої статті 120 ЦПК України, оскільки не додано до позовної заяви копії всіх документів, що додаються до неї відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Дана обставина підтверджується ОСОБА_4 міськрайонного суду Київської області від 12 травня 2016 року.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали (ч. 1 ст. 121 ЦПК України).

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивачів і надати їм строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про прийняття позовної заяви до розгляду, її задоволення та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення залишити без руху.

Повідомити про вказане позивачів і надати їм строк для усунення недоліків пять днів з дня отримання ними копії ухвали.

Розяснити позивачам, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вони не виконають вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України або не сплатять судовий збір, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута їм.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя