Справа № 758/665/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М. О. ,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Кристал-13», Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2016 року позивачка звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Кристал-13», Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування.

Свої вимоги мотивує тим, що вона є донькою ОСОБА_2, яка перебуваючи членом ЖБК "Кристал-13" та шляхом сплати пайових внесків набула права власності на квартиру АДРЕСА_1.

Позивачка вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла, після її смерті відкрилася спадщина на спірну квартиру.

Зазначила, що відповідно до норм діючого законодавства та у встановлені строки вона звернулася до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1, у зв'язку із тим, що не було надано правовстановлюючий документ, який підтверджував би право власності на майно померлої.

Посилаючись на те, що були порушені її права на спадкування за законом, просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_1, після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

У судовому засіданні позивачка та її представник позов підтримали у повному обсязі та просили його задовольнити. Позивачка пояснила, що вона позбавлена можливості отримати свідоцтво про право власності на спадщину за законом після смерті матері, оскільки не було надано до нотаріуса правовстановлюючий документ на спірну квартиру, так як за життя спадкодавець не отримав свідоцтво про право власності.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду пояснення по справі, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників та на підставі поданих стороною доказів, прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства (а.с. 33-34).

Представник ЖБК «Кристал-13» у судовому засіданні не заперечував проти задоволення позовних вимог.

Представник ГУ юстиції у м. Києві у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Заслухавши пояснення позивача та її представника, представника ЖБК «Кристал-13», вивчивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів та на підставі ордеру виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 29 квітня 1985 року отримала право на вселення до квартири АДРЕСА_1 (а.с. 10).

У судовому засіданні встановлено, що позивачка є донькою померлої ( а.с. 8).

Відповідно до свідоцтва про шлюб позивачка змінила прізвище з «ОСОБА_1» на «ОСОБА_1» ( а.с. 9).

Згідно свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла (а.с. 12).

02 грудня 2015 року позивачка, у строки передбачені ЦК України, звернулася до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 (а.с. 45 зворот).

Чотирнадцятою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_2 (а.с. 45-52).

02 грудня 2015 року нотаріальна контора надала позивачу відмову у видачі свідоцтва про право власності на квартиру, у зв'язку із тим, що не надано правовстановлюючий документ, який би підтверджував право власності на спірну квартиру (а.с. 52).

Як пояснив представник позивача спірну квартиру ОСОБА_2 отримала на підставі ордеру, однак за свого життя померла не встигла здійснити державну реєстрацію права власності на зазначену квартиру.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи позивач належать до спадкоємців за законом, оскільки вона є доньком померлої.

Відповідно до копії спадкової справи позивачка звернулася до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2

Враховуючи неможливість видачі Свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру, питання про визнання права власності підлягає вирішенню у судовому порядку.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно роз'яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Статтею 1297 ЦК України встановлено обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину.

Виникнення права на спадщину у спадкоємця, яке пов'язується з її прийняттям, як майнового права зумовляює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не дійсним його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 ст. 15 Закону України "Про власність" (в редакції чинній на час придбання майна) визначено, що член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

У довідці ЖБК «Кристал-13» вказано, що ОСОБА_2 повністю сплатила суму пайового внеску за спірну квартиру (а.с. 11).

Згідно довідки БТІ від 27.01.2016 року квартира АДРЕСА_1 на праві власності не зареєстрована ( а.с. 60).

Як роз'яснено у п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Оскільки ОСОБА_2 сплатила пайовий внесок у повному обсязі, то до складу спадщини, яка залишилася після її смерті входить спірна квартира.

Враховуючи, що позивач в інший спосіб, крім звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити своє порушене право не може, суд вважає, що позов про визнання за позивачем права власності на квартиру у порядку спадкування після померлої ОСОБА_2 обґрунтований та підлягає задоволенню.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачів підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 384, 392, 1216, 1218, 1222, 1261, 1297, 1299 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 56, 58, 60, 88, 174, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності в поряду спадкування після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, на квартиру АДРЕСА_1, житловою площею - 30,00 кв.м., загальною площею - 50,10 кв.м.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання через Подільський районний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М. О. Шаховніна