Справа № 573/1853/16-ц
Номер провадження 2/573/712/16
12 жовтня 2016 року м. Білопілля
Білопільський районний суд Сумської області в складі:
головуючої судді: Кліщ О. В.
за участю секретаря: Свердличенко А.К.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопіллі заочно цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
21 вересня 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивувала тим, що з відповідачем зареєстрували шлюб 10 серпня 2006 року. Від подружнього життя сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Однією сім'єю сторони проживали до початку вересня 2016 року. З того часу сім'я фактично розпалась, основою розпаду сім'ї стало те, що відповідач вчиняє вдома сварки, між ними виникають непорозуміння. Позивачка вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, суперечить її інтересам та інтересам дитини, тому позивачка звернулась до суду з даним позовом і просить розірвати шлюб між нею та відповідачем.
В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з'явилась, надавши письмову заяву про те, що позов підтримує, просила розглянути справу без її участі, проти заочного рішення не заперечує.
Згідно ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач проти заочного вирішення справи не заперечує, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.
У зв'язку з неявкою сторін, суд розглядає справу без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, у відповідності до ч. 2 ст. 197 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Повно, всебічно і об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
У відповідності до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що сторони у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб 10 серпня 2006 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Сумського міського управління юстиції Сумської області, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 1351. Після укладення шлюбу позивачці присвоєно прізвище чоловіка - ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а. с. 4).
Від подружнього життя сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про його народження серії НОМЕР_2 (а. с. 5).
Як вбачається з позовної заяви, причиною розпаду сім'ї стало те, що відповідач вчиняє вдома сварки, між сторонами втрачено порозуміння.
Суд зазначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. У відповідності до ст. 110 ч. 1 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред'явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивачка скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а, як встановлено при дослідженні матеріалів справи та заяви позивача, вона не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
Таким чином, суд приходить до висновку, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сім'ї та поновлення шлюбних відносин неможливо, подальше спільне проживання неможливе, так як суперечить інтересам сторін та дитини, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі сторін, після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті права, а тому шлюб необхідно розірвати.
Відповідно до ст. 113 СК України, якою визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У зв'язку з наявністю заяви позивачки, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище, присвоєне при одруженні - ОСОБА_3.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 4, 10, 60, 209, 213, 215 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 10 серпня 2006 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Сумського міського управління юстиції Сумської області, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 1351,- розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивачки, яка змінила його під час державної реєстрації шлюбу, залишити - ОСОБА_2.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем до Білопільського районного суду протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі Апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя