справа № 691/1089/16-ц
провадження № 2/691/555/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2016 рокуГородищенський районний суд Черкаської області

В складі :

головуючого судді Савенко О.М.

при секретарі судових засідань ОСОБА_1

провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м.Городище Черкаської області розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 міської ради Черкаської області, про визнання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

встановив :

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 міської ради Черкаської області, про визнання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи свою позовну заяву позивач посилається на те, що 09лютого 2009 року померла його рідна мати ОСОБА_4, про що в Книзі реєстрації смертей 11 лютого 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану ОСОБА_3 районного Управління юстиції Черкаської області зроблено відповідний запис за №31 та видано свідоцтво про смерть ОСОБА_5 І-СР №110144 від 11 лютого 2009 року. Факт перебування у родинних відносинах підтверджується копією Свідоцтва про народження від 06 вересня 1961 року Серії ІV-УР №488050. Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, що складається із житлового будинку по вул.Кошевого, №57 м.Городище Черкаської області та земельної ділянки площею 1,31 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території ОСОБА_3 міської ради Черкаської області, згідно Державного Акта про право власності на землю виданого ОСОБА_3 міською радою від 12 грудня 2002 року за №233. Після смерті ОСОБА_4, не звернувся вчасно до ОСОБА_3 державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і лише 19 березня 2016 року, як спадкоємець першої черги за законом, звернувся до ОСОБА_3 державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва на спадщину за законом, але отримав відмову, оскільки в установлений законом термін спадщину не прийняв. Причиною пропуску такого терміну була та обставина, що із спадкодавцем ОСОБА_4 не проживав, рідко її навідував та знав, що за життя вона склала заповіт, яким усе належне їй майно заповіла його брату ОСОБА_6, а тому не вчиняв ніяких дій по оформленню спадщини. На початку 2016 року дізнався, що заповіту не було, а ОСОБА_6, після смерті матері, спадщину не прийняв. Вирішив звернутися до суду за захистом своїх прав.

В судове засідання, сторони, будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, не зявилися.

Позивач через канцелярію суду надав заяву від 25 листопада 2016 року за вх.№6100/16 про розгляд справи у його відсутність.

Представник відповідача ОСОБА_3 міської ради Черкаської області надав лист від 29 листопада 2016 року за №942.02/18, в якій зазначив на можливість слухання справи у його відсутності та задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Неявка сторін не перешкоджає розглядові справи по суті, так як вони були повідомлені вчасно та належним чином про розгляд справи. За таких обставин, суд, вважає, що у справі достатньо доказів для обєктивного розгляду і слухає справу у їх відсутності.

Суд, розглянувши позов в межах заявлених позовних вимог та при відсутності зустрічних вимог відповідача, розглянувши заяву позивача та лист відповідача про слухання справи у їх відсутність, дослідивши та оцінивши всі наявні докази у справі в їх сукупності, вважає, що позов обґрунтований та підлягає до задоволення в силу наступного.

Згідно ст.ст. 10,11 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, оскільки цивільні справи розглядаються в межах заявлених вимог і на підставі наданих доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218, 1220 Цивільного Кодексу України спадкування перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), що відкривається внаслідок смерті особи, і до складу спадщини входять усі права та обовязки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинились внаслідок його смерті. За ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 1 ст.1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, ч.1 ст.1269 ЦК України.

Згідно положень ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов»язані з об»єктивними, неперобними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження Серії ІV-УР №488050, позивач є сином ОСОБА_4 (а.с.10). Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_5 І-СР №110144 від 11 лютого 2009 року, ОСОБА_4 померла 11 лютого 2009 року (а.с.11). Як вбачається із Державного Акта на право приватної власності на землю Серії ІІ-ЧР №019852, виданого на підставі рішення виконкому ОСОБА_3 міської ради Черкаської області від 29 жовтня 2002 року №3-49/24, ОСОБА_4 передано у приватну власність земельну ділянку площею 1,31 га в адміністративних межах ОСОБА_3 міської ради Черкаської області (а.с.12-13). Згідно технічного паспорта на житловий будинок індивідуального житлового фонду по вул.Кошового, №57 в м.Городище Черкаської області, власником будинку є ОСОБА_4 (а.с.14-19). Дана обставина вказує на те, що позивач та його брат ОСОБА_6 не оформили спадкові права на майно померлої ОСОБА_4. Відповідно до довідки виконавчого комітету ОСОБА_3 міської ради Черкаської області від 05 січня 2016 року №31, ОСОБА_4 до дня смерті проживала та була зареєстрована ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.20). Як спадкоємець за законом, позивач мав би у шестимісячний строк після смерті ОСОБА_4 звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але, будучи впевненим, що спадщину приймає за заповітом його брат ОСОБА_6 та поважаючи волю матері, не вчинив ніяких дій по оформленню спадщини. Дізнавшись, що заповіту не було, прийняв рішення звернутись із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом до ОСОБА_3 державної нотаріальної контори Черкаської області. Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19 березня 2016 року, позивач отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропущений встановлений строк для прийняття спадщини (а.с.21-22). Крім того, із змісту вище зазначеної постанови вбачається, що за даними Спадкового реєстру після померлої 09 лютого 2009 року ОСОБА_4, вікритої спадкової справи не виявлено (а.с.21).

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Причиною несвоєчасного звернення позивача до нотаріуса, за результатами досліджених судом доказів, слід визнати повідомлення спадкавцем, за життя інформації про існування заповіту на користь іншої особи.

Враховуючи вищевикладене та, керуючись ст. 1272 ЦК України, суд вважає, що причина пропуску строку є поважною і оскільки строк подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущений з поважної причини і пов»язаний з об»єктивними, неперобними, істотними труднощами для неї на вчинення певних дій, то йому необхідно визначити додатковий строк, який буде достатній для прийняття спадщини, за його клопотанням тривалістю у два місяці. При цьому, суд, вважає за необхідне, з метою захисту інтересів позивача та відновлення порушених прав, а також прийняття законного рішення, вийти за межі позовних вимог в частині визнання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, остільки згідно ч.3 ст.1272 ЦК України такий строк визначається судом.

Позовні вимоги ОСОБА_2 підтверджуються наданими суду документами, а саме: копією свідоцтва про народження ОСОБА_2, копією свідоцтва про смерть ОСОБА_4, копією Державного Акта на право приватної власності на землю Серії ІІ-ЧР №019852, копією технічного паспорта на житловий будинок індивідуального житлового фонду по вул.Кошового, №57 м.Городище Черкаської області, довідкою виконавчого комітету ОСОБА_3 міської ради Черкаської області від 05 січня 2016 року №31, постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19 березня 2016 року.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст.1216, 1218, 1220,1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 5, 10, 11, 209, 212, 214-215 ЦПК України,

вирішив :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 міської ради Черкаської області, про визнання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задоволити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, жителю ІНФОРМАЦІЯ_3, додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_4, яка померла 09 лютого 2009 року, терміном у два місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Сторони мають право оскаржити в апеляційному порядку до Апеляційного суду Черкаської області рішення суду першої інстанції.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Черкаської області повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Копію рішення суду направити сторонам по справі, для відому.

Суддя ОСОБА_7