Справа № 185/8619/16-ц
Провадження № 2-в/185/73/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 жовтня 2016 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відновлення втраченого провадження в частині забезпечення позову шляхом накладення арешту, зняття арешту з нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В:

25.10.2016 року до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відновлення втраченого провадження в частині забезпечення позову шляхом накладення арешту, зняття арешту з нерухомого майна, в якій позивач просить суд відновити втрачене судове провадження по цивільній справі; ухвалити рішення, яким скасувати заходи забезпечення позову, застосовані відповідно до ухвали Куйбишевського районного суду міста Донецька від 16.05.2008 року у вигляді арешту на квартиру за № 25 по вулиці Челюскінцев у місті Донецьку.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, оскільки подана з порушенням п. 2, п. 3, п. 5, п. 6 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України: позовна заява повинна містити: імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем не зазначено місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2. Також, з огляду на характер викладення обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, позивач мав зазначити та надати докази, що підтверджують обставини, на які він посилається, або, наявність підстав для звільнення від доказування, відносно того, що 16.05.2008 року П'ятою Донецькою державною нотаріальною конторою на підставі ухвали Куйбишевського районного суду міста Донецька від 16.05.2008 року, постановленої саме у цивільній справі, та у якій саме (сторони, предмет спору, номер справи), був накладений арешт на 1/2 частину квартири № 25 у будинку № 202 б по вул. Челюскінцев у м. Донецьку.

У п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» розяснено, що упорядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, повязані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обовязків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

При цьому згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Крім того, позивачем не сплачений судовий збір по справі, який відповідно до Закону України «Про судовий збір» сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, а саме: за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (банківські реквізити для зарахування судового збору: рахунок: 0032, ЄДРПОУ суду: 26509623, отримувач: УДКСУ у м. Павлограді 22030001, код отримувача: 37936856, Банк: ГУДКСУ у Дніпропетровській області, МФО: 805012).

Одночасно суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв'язку з проведенням антитерористичної операції" та розпорядження голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 2710/38-14 від 02.09.2014 року, визначено територіальну підсудність справ підсудних Куйбишевському районному суду м. Донецька - Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області.

Згідно ст. 3 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у звязку з проведенням антитерористичної операції» справи, розгляд яких не закінчено і які перебувають у провадженні місцевих, апеляційних судів, розташованих в районі проведення антитерористичної операції, в разі неможливості здійснювати правосуддя передаються судам відповідно до встановленої згідно з цим Законом підсудності протягом десяти робочих днів з дня прийняття розпорядження головою відповідного вищого спеціалізованого суду.

У разі неможливості передачі матеріалів справи відповідно до встановленої згідно з цим Законом підсудності вчинення необхідних процесуальних дій здійснюється за документами і матеріалами, поданими учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для ухвалення відповідного судового рішення.

Згідно ст. 402 ЦПК України відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 403 Цивільного процесуального кодексу України втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою осіб, які брали участь у справі, або за ініціативою суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 ЦПК України заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду, який ухвалив рішення по суті справи або постановив ухвалу про закриття провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 405 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено, про відновлення якого саме провадження просить заявник, чи було у справі ухвалено рішення по суті справи або постановлена ухвала про закриття провадження, якою саме особою з числа осіб, які брали участь у справі, був заявник, хто конкретно і в якості кого брав участь у справі, місце проживання чи місцезнаходження цих осіб, що відомо заявнику про обставини втрати провадження, про місцезнаходження копій документів провадження або відомостей щодо них, поновлення яких саме документів заявник вважає необхідним, для якої мети необхідне їх поновлення.

Згідно ч. 2 ст. 405 ЦПК України до заяви про відновлення втраченого провадження додаються документи або їх копії, навіть якщо вони не посвідчені в установленому порядку, що збереглися у заявника або у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 409 ЦПК України у справі про відновлення втраченого провадження заявник звільняється від оплати судових витрат. У разі подання завідомо неправдивої заяви судові витрати відшкодовуються заявником.

Згідно ст. 407 ЦПК України при розгляді справи суд використовує ту частину провадження, що збереглася, документи, видані зі справи фізичним чи юридичним особам до втрати провадження, копії цих документів, інші довідки, папери, відомості, що стосуються справи, виконавчого провадження.Суд може допитати як свідків осіб, які були присутніми під час вчинення процесуальних дій, осіб ( їх представників), які брали участь у справі, а в необхідних випадках - осіб, які входили до складу суду, що розглядав справу, з якої втрачено провадження, а також осіб, які виконували судове рішення.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відновлення втраченого провадження в частині забезпечення позову шляхом накладення арешту, зняття арешту з нерухомого майна залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме: три дні з моменту отримання ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cуддя: В. М. Бондаренко