АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2016 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого: Невідомої Т.О.

суддів: Гаращенка Д.Р., Пікуль А.А.

секретар: Ільченко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виділення частки в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою,

№ апеляційного провадження: №22-ц/796/12854/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Малинников О.Ф.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Невідома Т.О.

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2016 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виділення частки в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою повернуто позивачу.

Не погодившись із такою ухвалою суду ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, просив ухвалу суду першої інстанції скасувати та передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції. Зазначає, ОСОБА_2 в повному обсязі виконав вимоги ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 20 липня 2016 року про залишення позовної заяви без руху в строки, визначені у вказаній ухвалі, а тому суд дійшов помилкового висновку про наявність підстав для повернення позовної.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити з наведених в ній підстав.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з'явилися в суд апеляційної інстанції, з'ясувавши обставини справи та оговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Як вбачається з матеріалів справи, в липні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виділення частки в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20 липня 2016 року позовну заяву ОСОБА_2 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання копії даної ухвали. Залишаючи позов без руху, суддя посилався на те, що позивачем не викладено обставин на підтвердження заявленого позову, а саме: не зазначено приміщень, які позивач просить виділити; не викладені вимоги щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою; не зазначено чи встановлений фактичний порядок користування спільною земельною ділянкою; відсутнє посилання на відношення відповідачів до фактичного порядку користування будинком, виділеною судом у рішенні земельною ділянкою, як такою що знаходиться у спільному користуванні, та не виписані його чіткі вимоги щодо встановлення порядку користування, його, позивача, відношення до порядку, що встановлений з 2001 року після рішення суду.

На виконання вимог вказаної ухвали, 05 серпня 2016 року ОСОБА_2 подав до суду позовну заяву в новій редакції, з урахуванням недоліків, зазначених в ухвалі, та просив виділити йому в натурі у власність 1/5 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1, що складає 51,6 кв.м., і складається з приміщень під номерами 4-1 - 7,4 к.в.м., 4-2 - 10,8 к.в.м., 4-3 - 24,2 кв.м., 4-4 - 9,2 кв.м. та встановити порядок користування ним земельною ділянкою, яка розташована за вказаною адресою, а саме, відповідно до його 1/5 долі у праві спільної власності на житловий будинок у розмірі 226,8 кв.м. згідно розробленого варіанту, що буде визначено висновком судової будівельно-технічної експертизи.

Не зважаючи на вчинені позивачем дії, 10 серпня 2016 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва позовну заяву ОСОБА_2 визнано неподаною та повернуто заявнику.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто зазначені в ухвалі недоліки в повному обсязі, навівши перелік недоліків, викладений в ухвалі про залишення позову без руху.

Колегія суддів в повній мірі не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, відповідно до вимог ст. 119 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. До позовної заяви, що подається у випадках, визначених частиною третьою статті 118 цього Кодексу, мають бути додані копії ухвали про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу або ухвали про скасування судового наказу. У разі пред'явлення позову особами, які діють на захист прав, свобод та інтересів іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. Якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження. Позовна заява, подана після забезпечення доказів або позову, повинна містити, крім зазначеного у частині другій цієї статті, відомості про забезпечення доказів або позову.

Згідно з ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява ОСОБА_2 відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, оскільки містить обґрунтування та зміст заявлених позовних вимог.

Крім того, ОСОБА_2 на виконання вимог ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 20 липня 2016 року подав позовну заяву в новій редакції, в якій навів додаткові обґрунтування своїх вимог та уточнив позовні вимоги, зазначивши, що фактичний порядок користування земельною ділянкою між сторонами не встановлений, та про визначення порядку користування земельною ділянкою за висновком судової будівельно-технічної експертизи, яку вважає за доцільне провести у даній справі.

Питання, щодо відношення відповідачів до фактичного порядку користування будинком, виділеною судом у рішенні земельною ділянкою, як такою, що знаходиться у спільному користуванні, відношення позивача до порядку, що встановлено з 2001 року після рішення суду, є предметом судового розгляду і не вирішуються на стадії відкриття провадження.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції безпідставно залишив позовну заяву без руху, а в подальшому визнав неподаною та повернув позивачу.

Таким чином, ухвала Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2016 року про визнання неподаною та повернення позовної заяви ОСОБА_2 не може вважатися законною та підлягає скасуванню з передачею питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 312, 314, 315, 319 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2016 року скасувати та передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Т.О. Невідома

Судді: Д.Р. Гаращенко

А.А. Пікуль