Справа № 472/327/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" травня 2016 р. смт. Веселинове

Веселинівський районний суд Миколаївської області в складі:

Головуючого судді Чаричанського П.О.,

за участю секретаря Матевосян К.М.,

заявника ОСОБА_1,

представника заявника ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Веселинове Миколаївської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення у звязку з нововиявленими обставинами,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд рішення Веселинівського районного суду Миколаївської області від 05.02.2015 року по справі №472/1225/13-ц у звязку з нововиявленими обставинами.

В обґрунтування заяви зазначила, що рішенням Веселинівського районного суду Миколаївської області від 05.02.2015 року були задоволенні її позовні вимоги та здійснено реальний поділ в натурі належного їй та ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності спадкового нерухомого майна. Вказує, що дане рішення суду підлягає перегляду у звязку з тим, що суду та сторонам на час розгляду справи не було відомо про неспівпадання фактичних розмірів та переліку приміщень, що підлягали розподілу між сторонами від тих, які в експертному висновку по справі та покладені в основу рішення суду.

Посилаючись на ч.2 ст. 361 ЦПК України, просить скасувати рішення Веселинівського районного суду Миколаївської області від 05.02.2015 року по справі №472/1225/13-ц у звязку з нововиявленими обставинами та ухвалити нове, яким виключити з власності ОСОБА_3 приміщення літ. №13 кабінет площею 10,4 кв. м. та стягнути судовий збір сплачений при подані заяви.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не зявилася, про місце, дату та час розгляду справи була повідомлено належним чином. Відповідач направив до суду заперечення на заяву про перегляд рішення, в якій вказує, що обставини на які вказує заявник не є нововиявленими та просить відмовити в задоволені заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 365 ЦПК України заява про перегляд судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами розглядається у судовому засіданні. Заявник та інші особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Неявка цих осіб не є перешкодою для розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог та наданих доказів, заслухавши пояснення заявника, представника заявника, експерта, дійшов до переконання, що скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що рішенням Веселинівського районного суду Миколаївської області від 05.02.2015 року по справі №472/1225/13-ц було задоволено позовні вимоги ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про виділ часток спадкового майна в натурі між спадкоємцями, здійснено реальний поділ в натурі належного ОСОБА_5 та ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності спадкового нерухомого майна. Також стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 різницю вартості ідеальних часток за приміщення квартири №1 та стягнено грошову компенсацію за квартиру №2 розташованих по ул.. Київська 1 в смт. Веселинове Миколаївської області, розподілено судові витрати.

09.01.2016 року ОСОБА_5 зміни призвіще на «Біла» в звязку з укладанням шлюбу.

Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №125-144 від 27.01.2014 року та додаткового висновку судової будівельно-технічної експертизи №125-141 від 15.01.2015 року, які покладені в основу вищевказаного рішення суду, приміщення під літ. №13 кабінет площею 10,4 кв. м. виділено ОСОБА_5 та ОСОБА_3 одночасно. Також вказано, що ОСОБА_3 виділена загальна площа складає 273,71 кв.м., що є більшою на 1 кв. м., ніж проща яка згідно підрахунку (із вирахуванням приміщення під літ. №13 кабінет площею 10,4 кв. м.) 272,71 кв.м.

В листі від 04.03.2016 року за №241/04 адресованого Веселинівському районному суду, судовий експерт ОСОБА_6 вказує, що експертом під час складання висновку була допущена механічна (технічна) помилка та включено приміщення літ. №13 кабінет площею 10,4 кв. м. у виділені приміщення співвласнику ОСОБА_3, але при підрахунку виділеної площі не увійшли в площу вказану співвласнику, саме 273,71 кв.м. і не вплинули на висновки експерта, просить прибрати з переліку виділених приміщень співвласнику ОСОБА_3 приміщення літ. №13 кабінет площею 10,4 кв. м. Вказане приміщення виділено у власність співвласнику ОСОБА_5 і увійшло у виділену площу 35,29 кв.м.

Допита у судовому засіданні експерт ОСОБА_6 повністю підтвердила інформацію, яка викладена у її листі від 04.03.2016 року за №241/04.

Водночас, як встановлено в судовому засіданні, при виключені приміщення літ. №13 кабінет площею 10,4 кв. м., ОСОБА_3 буде належати приміщення загальною площею 272,71 кв.м., що на 1 кв.м. менше від загальної площі їй належної відповідно до висновку експерта.

Згідно ст. 361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами. Підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення;

2-1) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду;

4) встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 30.03.2012 року за №4, «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами», Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Для визначених пунктами 3, 4 частини другої статті 361 ЦПК нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Згідно ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Статтею 179 ЦПК України передбачено, що предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи (причини пропуску строку позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Для встановлення у судовому засіданні фактів, зазначених у частині першій цієї статті, досліджуються показання свідків, письмові та речові докази, висновки експертів.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України, висновок експерта оголошується в судовому засіданні. Для роз'яснення і доповнення висновку експерту можуть бути поставлені питання. Першою ставить питання експертові особа, за заявою якої призначено експертизу, та її представник, а потім інші особи, які беруть участь у справі. Якщо експертизу призначено за клопотанням обох сторін, першим ставить питання експертові позивач і його представник. Суд має право з'ясовувати суть відповіді експерта на питання осіб, які беруть участь у справі, а також ставити питання експерту після закінчення його допиту особами, які беруть участь у справі. Викладені письмово і підписані експертом роз'яснення і доповнення висновку приєднуються до справи.

Таким чином висновок експерта, який на думку заявника є помилковим (неточним), досліджувався судом під час розгляду справи, та той факт, що сторона не погоджується з експертним висновком, який на його думку не відповідає обставинам справи, не може бути визнано нововиявленими обставинами.

Згідно з п. 4.13 Розділу ІV Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерство юстиції України від 08.10.1998 року №53/6, у разі виявлення у висновку експерта технічних помилок та/або недоліків за рішенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівника установи висновок повертається експерту для доопрацювання.

В пункті 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 30.03.2012 року за №4, «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» зазначено, що процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Отже, допущена механічна (технічна) помилка не є нововиявленою обставиною, тому що вона існувала на момент прийняття рішення, а сторони на це не звернули уваги під час дослідження експертизи. Процесуальний недолік, щодо технічної помилки в судовій експертизі може бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному порядку.

Виходячи з вищенаведеного, керуючись ст.ст. 208, 209, 210, 212-214, 218, 361, 363, 365 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволені заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Веселинівського районного суду Миколаївської області від 05.02.2015 року по справі №472/1225/13-ц у звязку з нововиявленими обставинами - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржено до апеляційного суду Миколаївської області через Веселинівський районний суд Миколаївської області шляхом подачі протягом 5 днів з дня проголошення ухвали апеляційної скарги до апеляційного суду Миколаївської області, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення ухвали - протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя Веселинівського районного суду Миколаївської області ОСОБА_7