У Х В А Л А

Іменем України

05 травня 2016 року Деснянський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Журавської О.В.

з участю секретаря Базик А.В.

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: приватні нотаріуси Київського міського нотаріального округу Змисловська Т.В., Голяченко М.В., ОСОБА_9, ОСОБА_10, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко І.А. про визнання договорів недійсними, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в:

Представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подано до суду заяву про скасування заходів забезпечення позову у вище зазначеній цивільній справі з посиланням на те, що ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21.07.2014 задоволено заяву ОСОБА_1 та забезпечено позов шляхом накладення арешту на АДРЕСА_1. Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 22.05.2015 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково, а саме витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_6 вище зазначену квартиру на користь ОСОБА_1, визнано за останньою право власності на спірну квартиру в порядку спадкування. Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 14.03.2016 вказане рішення Деснянського районного суду м. Києва скасовано в частині відмови у визнанні недійсним договору купівлі-продажу АДРЕСА_1 від 18.05.2006 та прийнято нове рішення, яким позовні вимоги в цій частині задоволено. В іншій частині рішення Деснянського районного суду м. Києва залишено без змін. Вжиті заходи забезпечення позову на даний час унеможливлюють виконання рішення суду шляхом державної реєстрації за ОСОБА_1 права власності на вказану квартиру у відповідних органах, у зв'язку з чим підлягають скасуванню.

Представник заявника в судове засідання не з"явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, вимоги заяви про скасування заходів забезпечення позову підтримав в повному обсязі.

Інші сторони в судове засідання не з'явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, однак за правилами ч. 5 ст. 154 ЦПК України неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Дослідивши обставини справи, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню, з наступних підстав.

21.07.2014 Деснянським районним судом м. Києва було відкрито провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Т.В., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голяченко М.В., про визнання недійсними договорів купівлі-продажу квартири, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

21.07.2014 в рамках зазначеної справи було задоволено заяву позивача ОСОБА_1 та забезпечено позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 22.05. 2015 постановлено витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_6 АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 Визнано за ОСОБА_1 право власності на АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_12

Додатковим рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 10.07.2015 доповнено рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22.05.2015, а саме стягнуто з ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 понесні судові витрати по сплаті судового збору у рівних частинах з кожного по 1218 грн.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 14.03.2016 рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22.05.2015 скасовано в частині відмови у визнанні недійсним договору купівлі-продажу АДРЕСА_1 від 18.05.2006, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Голяченко М.В., та ухвалено в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги в цій частині задоволено та визнано недійсним договір купівлі-продажу АДРЕСА_1 від 18.05.2006, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Голяченко М.В., зареєстрованому в реєстрі за №1381.

В іншій частині рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22.05.2015 залишено без змін.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 20.04.2016 виправлено описки в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 22.05.2015 р., а саме у вступній та резолютивній частині рішення суду, замість: «№ 2-220/15», вказано: «номер справи: 754/12149/14-ц, номер провадження: 2/754/220/15»; в абзаці 6 аркуша 1 описової і мотивувальної частини повного рішення суду та в абзацах: 2 і 3 резолютивної частини вступної та резолютивної частини рішення суду і повного рішення суду, замість номера будинку: «135», вказано номер будинку: «35»; в абзаці 4 аркуша 5 мотивувальної частини повного рішення суду, замість прізвища і ініціалів: «ОСОБА_13.» і «ОСОБА_13.», вказано прізвище і ініціали: «ОСОБА_1.».

У зв'язку з зазначеним вбачається, що рішення Деснянського районного суду від 22.05.2015 та рішення Апеляційного суду м. Києва від 14.03.2016 набрали законної сили 14.03.2016, та підлягають виконанню, зокрема, в частині визнання права власності на АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 шляхом державної реєстрації права власності на вказану квартиру у відповідних органах.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення будь-яких перешкод у здійсненні права власності, навіть якщо ці перешкоди не пов'язані з позбавленням права володіння.

Як роз'яснено в п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Таким чином, зазначені заходи забезпечення позову спричиняють порушення прав ОСОБА_1 та унеможливлюють виконання зазначених рішень судів.

Згідно з ч. 3 ст. 154 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

Крім того, ч. 6 ст. 154 ЦПК України передбачено, що після ухвалення судового рішення суд може постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Аналізуючи вище викладене, суд дійшов висновку, що заява обґрунтована та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.154,168,208-210 ЦПК, ст. 391 ЦК України, суд, -

у х в а л и в :

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21 липня 2014 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: приватні нотаріуси Київського міського нотаріального округу Змисловська Т.В., Голяченко М.В., ОСОБА_9, ОСОБА_10, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко І.А. про визнання договорів недійсними, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння, якими накладено арешт на АДРЕСА_1.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Деснянський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення, апеляційної скарги.

Суддя: