РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/3017/16-ц

пр. № 2/759/2513/16

12 травня 2016 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Ключника А.С., за участю секретарів судового засідання Борисенко А.М., Дроги Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві; Двадцять перша київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач 25.02.2016 року звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві; Двадцять перша київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його двоюрідна бабуся - ОСОБА_2, після смерті якої залишилось спадкове майно, яке включає в себе 2/3 частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло від 31.12.1998 року та свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 14.05.2002 року.

Спадкодавець залишила заповіт, яким все своє майно рухоме та нерухоме заповіла ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4.

10 вересня 2015 року позивач звернувся до державного нотаріуса Двадцять першої київської нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

10 вересня 2015 року державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори прийнято постанову, якою відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв'язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що вказаний строк він пропустив з поважних причин, пов'язаний з організацією приготувань щодо поховання спадкодавця, психологічною травмою, спричиненою її смертю, розшуком документів на майно спадкодавця, та доглядом за ОСОБА_4. Тому на підставі ст.1272 ЦК України, просить визнати поважною причину пропуску строку для подачі заяви та встановити строк терміном в два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини.

У судовому засіданні 12.05.2016 року позивач та його представник ОСОБА_5 підтримали позов у повному обсязі, з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився та направив до суду лист у якому просив розгляд справи провести без участі представника відповідача (а.с. 59-60).

Представники третіх осіб у судове засідання не з'явились, про причини неявки суд не повідомляли.

Суд, вислухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, письмові докази, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно положень ст. 4 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України.

Як вбачається із матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2, про що видано свідоцтво про смерть та складено відповідний актовий запис №77 (а.с. 5).

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке включає в себе квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло від 31.12.1998 року та свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 14.05.2002 року (а.с. 10-11).

ОСОБА_2 на випадок своєї смерті залишила заповіт, яким все своє майно рухоме та нерухоме заповіла ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4 (а.с. 12).

10 вересня 2015 року позивач звернувся до державного нотаріуса Двадцять першої київської нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

10 вересня 2015 року державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори прийнято постанову, якою відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв'язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 8).

Згідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частинами 1 та 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв'язку організацією приготувань щодо поховання спадкодавця, психологічною травмою, розшуком документів на спадкове майно.

Окрім того, судом встановлено, що позивач здійснює догляд за ОСОБА_4, який є інвалідом першої групи та в міру своєї хвороби потребує стороннього догляду.

Таким чином, суд дійшов висновку, що строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, пов'язаних з психологічною травмою, спричиненою смертю спадкодавця, погіршення стану здоров'я позивача, та доглядом заОСОБА_4, який є інвалідом першої групи.

Наведене свідчить про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, а тому суд вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини, терміном два місяці.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленум Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 1, 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 179, 209, 212-215, 218, 223, 292, 294 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві; Двадцять перша київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ПІН:НОМЕР_1 додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя А. Ключник