Провадження № 2/537/495/2016
Справа № 537/1886/16-ц
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.05.2016 року Крюківський районний суд м.Кременчука Полтавської області в складі:

головуючого судді - Якимець Т.Є.

при секретарі - Курченко С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Другої Кременчуцької державної нотаріальної контори, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали, дали пояснення, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер батько позивачки ОСОБА_4. Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з 2/5 частин житлового будинку з господарськими будівлями, розташованими в АДРЕСА_1. Спадкоємцями за законом першої черги після смерті батька залишилися позивачка та її брат ОСОБА_5, який на протязі 6 місяців звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Позивачка з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталася, оскільки домовилася з братом про те, що питання належності спадкового майна буде в подальшому вирішене виходячи з того, хто буде довше жити. На час прийняття спадщини брат розірвав шлюб з дружиною, іншого житла не мав, тому і перейшов жити в спадкове приміщення. ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5 помер. Після його смерті позивачка у встановлений строк звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Державний нотаріус повідомила позивачку про те, що заповіту на її ім'я ОСОБА_5 не залишив, тому спадкування буде проводитися згідно закону. В видачі правовстановлюючого документу на спірний будинок після смерті батька нотаріус позивачці також відмовив в зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Головною причиною не прийняття спадщини стало те, що позивачці було достеменно відомий той факт, що брат прийняв спадщину після смерті батька і вони з ним домовилися, що він залишить на її ім'я заповіт , про те, що він не виконав свою обіцянку, позивачка дізналася після його смерті. Прохають суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалість в три місяці для подання до Другої Кременчуцької державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 та їх представник позовні вимоги не визнали, дали пояснення, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є єдиними спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Питання про визначення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті батька позивачка мали можливість вирішити протягом 11 років за життя їх батька. Питання щодо спадщини після смерті ОСОБА_4 при житті ОСОБА_5 не виникало. Про домовленість між ОСОБА_5 та позивачкою відповідачам нічого не відомо.

Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Другої Кременчуцької державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені, прохають суд розглянути справу в відсутність їх представника, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду.

Суд, вивчивши матеріали справи, заслухавши сторін, їх представників, свідків ОСОБА_6, ОСОБА_7, вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть , виданим Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції (актовий запис № 1722 від 29.06.2005 року).

Після його смерті відкрилася спадщина на 2/5частини житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані в АДРЕСА_1, що належали йому згідно договору купівлі-продажу від 08.08.1953 року, посвідченого нотаріусом Кременчуцької державної нотаріальної контори 08.08.1953 року, р.№ 7603/2.

Після смерті ОСОБА_4 його син ОСОБА_5 звернувся до нотаріальної заяви з заявою про прийняття спадщини, свідоцтво про право власності на спадкове майно ОСОБА_5 не отримував.

Донька ОСОБА_4 - позивачка по справі з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 до нотаріальної контори не зверталася.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 24.07.2015 року Крюківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області.

Після його смерті з заявою про прийняття спадщини звернулася його сестра - позивачка по справі ОСОБА_1Дізнавшись, що брат не залишив заповіт на її ім'я, ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4.

Постановою державного нотаріуса Другої кременчуцької державної нотаріальної контори від 22.01.2016 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходяться в АДРЕСА_1 та належать ОСОБА_4, померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 року, ОСОБА_1 відмовлено у зв'язку з тим, що дочка померлого в строк до шести місяців з дня смерті не подала заяву про прийняття спадщини та не була зареєстрована разом з померлим за однією адресою на час його смерті.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_6, ОСОБА_7 пояснили суду, що ОСОБА_1 доглядала за батьком, після смерті ОСОБА_4 в спірній частині будинку проживав ОСОБА_5, між братом та сестрою були добрі відносини, вони довіряли один одному, надіялись один на одного.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку , встановленого статтею 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким , що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до абз.6 п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»

вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналізуючи зібрані докази по справі суд вважає, що позивачка звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька з пропуском встановленого законом строку, поважної причини пропуску зазначеного строку судом не встановлено, домовленість між братом та сестрою про визначення належності спадщини після смерті батька після смерті одного з них не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в зв'язку з цим в задоволенні заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачці необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.10,11,60, 212,213, 215 ЦПК України, ст.1272 ЦК України, суд,

вирішив:

В задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів.

Суддя