КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/7139/15-ц
Провадження №
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.04.2016 року Київський районний суд м. Полтави в складі судді - Миронець О.К., за участі секретаря судового засідання - Ваніної Ю.А., позивача - ОСОБА_1, представника позивача - ОСОБА_2, представника третьої особи - ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засідання в залі судових засідань Київського районного суду м. Полтави цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах недієздатної ОСОБА_4 до Територіальної громади в особі Полтавської міської ради про встановлення факту проживання однією сім»єю та визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_4 в інтересах недієздатної ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до Територіальної громади в особі Полтавської міської ради про встановлення факту проживання однією сім»єю та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що з 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 проживали однією сім»єю в м. Полтава спочатку за адресою АДРЕСА_1, а після придбання у власність 9/25 частини будинку, по АДРЕСА_3 Проживаючи разам як подружжя, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 вели спільне господарство, були пов»язані спільним побутом і сім»я їх утримувалась фактично на кошти ОСОБА_4, яка отримувала пенсію як інвалід 3-ї групи дитинства та у зв»язку із втратою годувальника. 09.06.2009 року вони зареєстрували шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5 помер. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 9/25 частини житлового будинку за адресою АДРЕСА_3 і ОСОБА_4 залишилася там проживати та мала намір готувати документи до суду про встановлення факту проживання однією сім»єю для отримання спадщини. В липні 2014 року з'явилась особа, яка повідомила про те, що є рідним братом ОСОБА_5, а отже законним спадкоємцем і він змусив її залишити будинок. 18.12.2015 року позивачу стало відомо, що дана особа не є спадкоємцем та братом померлого ОСОБА_5 Встановлення факту проживання однією сім»єю з ОСОБА_5 необхідно для оформлення спадщини після померлого. Просить заяву задовольнити, встановити факт її проживання з ОСОБА_5 однією сім»єю та встановити додатковий строк для прийняття спадщини.

У судовому засіданні позивач та її представник підтримали заяву та просили її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з»явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ухвали Київського районного суду м. Полтави від 10.02.2016 року до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору залучено - Управління майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради.

Представник третьої особи просила відмовити в задоволені позову з підстав викладених в запереченнях.

Суд заслухавши пояснення позивача та її представника, представника третьої особи, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що з 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 проживали однією сім»єю як чоловік та дружина в АДРЕСА_2, а після придбання у власність 9/25 частини будинку по АДРЕСА_3

26.09.2008 року ОСОБА_4 визнано недієздатною.

09 червня 2009 року був зареєстрований шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_4

16.11.2009 року начальнику Київського відділу РАЦС Полтавського МУЮ внесено припис про анулювання вказаного актового запису про шлюб між ОСОБА_5 та недієздатною ОСОБА_4

Відповідно до ухвали Полтавського районного суду Полтавської області від 27.01.2010 року над недієздатною ОСОБА_4 встановлено опіку та призначено її опікуном - ОСОБА_1.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, про що зроблено відповідний актовий запис №1007.

Зі спадкової справи вбачається, що заяв про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 ніхто зі спадкоємців не подавав.

Згідно постанови від 22.12.2015 року слідчого прокуратури Полтавської області визнано ОСОБА_1 законним представником потерпілої ОСОБА_4

Відповідно до ст. 1264 ЦК України право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім»єю не менше, як п»ять років до часу відкриття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" також звернув увагу, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 підтвердили, що знають ОСОБА_4 та знали ОСОБА_5, які вели спільне господарство, піклувались один про одного, проживали разом за адресою АДРЕСА_3 всі вважали, що вони чоловік та дружина.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_8 повідомила суду, що вона працює медичною сестрою в Полтавському туберкульозному диспансері. В 2014 році в даному диспансері проходив лікування ОСОБА_5. За ним доглядала ОСОБА_4 і вона вважала, що це його дружина, так як інші особи до хворого не приходили. ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5 склав заповіт згідно якого все своє майно заповідав своїй дружині ОСОБА_4, але даний заповіт не був посвідчений так як в цей день ОСОБА_5 помер.

Отже, аналізуючи всі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що ОСОБА_4 хоча і була визнана судом недієздатною, але фактично проживала однією сім'єю з ОСОБА_5 як чоловік та дружина, вони вели сумісне господарство, мали спільний сімейний бюджет, піклувалися один про одного, були пов'язані сумісним побутом.

Про те, що вони проживали як чоловік та дружина свідчить той факт, що в 2009 році шлюб між ними було укладено, але даний запис був анульований через те, що ОСОБА_4 визнана судом недієздатною.

Також судом встановлено, що саме ОСОБА_4 та її опікун ОСОБА_1 займались похованням ОСОБА_5

Оскільки для встановлення факту проживання однією сім»єю законом не визначено іншого, окрім судового порядку, а встановлення вказаного факту необхідно для прийняття спадщини, факт проживання ОСОБА_4 однією сім» єю має бути встановлений та позов в цій частині підлягає до задоволення.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року за №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Строк на подачу заяви до нотаріальної контори позивач пропустила через те, що після смерті ОСОБА_5 з'явилась особа, яка представилася рідним братом померлого та заявила права на спадкове майно, а її вигнали з будинку. Пізніше було встановлено, що дана особа не є спадкоємцем.

З постанови слідчого від 22.12.2015 року вбачається, що прокуратурою Полтавської області здійснюється досудове слідство по кримінальному провадженню щодо групи осіб, які здійснювали шахрайські дії відносно осіб похилого віку, недієздатних та осіб з числа соціально незахищених, що пов'язані з протиправними діями спрямованими на заволодіння їх майном. Досудовим розслідуванням установлено факт замаху на заволодіння нерухомим майном по АДРЕСА_3

Отже строк пропущено з поважних причин і з цих підстав суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає за можливе визначити ОСОБА_4 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. 1270, 1272 ЦК України, ст..ст. 212-215 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_4 з ОСОБА_5 з січня 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 року, як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу.

Визначити ОСОБА_4, як спадкоємцю четвертої черги додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_5 терміном в один місяць з дня набрання законної сили рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Полтавської області через Київський районний суд м. Полтави протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя Миронець О.К.