РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" липня 2016 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Сенько Л.Ю.,

за участі секретаря Українець П.І.,

з участю позивача ОСОБА_1,

представників позивача ОСОБА_2, ОСОБА_3,

представника Жмеринської міської ради ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Жмеринка справу за позовною заявою ОСОБА_2, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_5, Жмеринської міської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_2, яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з даною позовною заявою, в якій просила ухвалити рішення, за яким визначити ОСОБА_1 додатковий строк два місяця після вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини до Жмеринської міської державної нотаріальної контори Вінницької області після смерті ОСОБА_6, померлої 12 листопада 2014 року. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в м.Жмеринка Вінницької області 12.11.2014 року померла бабуся позивачки ОСОБА_6, після смерті якої залишилася спадщина, що складається із квартири АДРЕСА_1. Підтвердженням факту родинних стосунків, а саме що позивачка являється внучкою спадкодавиці є свідоцтво про народження її батька ОСОБА_7, який помер 24.11.2015 року, де батьком зазначений ОСОБА_8, матірю - ОСОБА_6. Відповідно до свідоцтва про народження позивачки, матірю зазначена ОСОБА_2, а батьком ОСОБА_7, з огляду чого ОСОБА_6 являється бабусею для неї. При зверненні до Жмеринської районної державної нотаріальної контори представнику позивача ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск встановленого законом строку ОСОБА_1 У встановлений законом строк позивач ОСОБА_1 не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки коли у неї не було можливості дізнатися про смерть спадкодавці та подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки позивачка ОСОБА_1 знаходилася за межами України.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги та пояснила, що в період часу, коли померла її бабуся ОСОБА_6 вона перебувала за кордоном , а саме з 06 по 07 листопада 2014 року в Грузії, з 07.11.2014 року по 11.12.2015 року в Азербайджані. Вважає, дану причину пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини поважною. Зазначила, що їй також нічого не було відомо про те, що баб ушка померла та її батько ОСОБА_7 та дядько ОСОБА_9 від спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_6 відмовилися, про що надали відповідні заяви нотаріусу. Батько проживав в ОСОБА_10 та після розлучення з її матірю вони з батьком не спілкувалися. Просила задовольнити заявлені позовні вимоги.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 підтримала заявлені позовні вимоги та пояснила, що з батьком позивачки ОСОБА_7 вона перебувала у зареєстрованому шлюбі. Після розірвання шлюбу вона більше 10 років з ним не спілкувалася, оскільки в них були конфліктні стосунки, крім того він був громадянином ОСОБА_10 та проживав на її території.

Представник позивача адвокат ОСОБА_3 підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити. Заперечення відповідача вважає безпідставними, оскільки вони спростовуються чинним законодавством.

Відповідач ОСОБА_11 заявлені позовні вимоги визнала у повному обсязі, про що надала відповідну заяву та просила справу розглянути її відсутність.

Представник відповідача Жмеринської міської ради ОСОБА_4 заявлені позовні вимоги не визнала у повному обсязі, з тих підстав, що позивачка ОСОБА_1 є внучкою померлої ОСОБА_6 і до спадкоємців першої-четвертої черги не відноситься, а лише має право на спадкування у пяту чергу та у відповідності до листа ВССУ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» у разі продовження строку для прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно відповідно ст.ст.529-531, 535 ЦК УРСР, спадкування спадкоємцями за законом третьої, четвертої, пятої черг (ст.ст.1263-1265 ЦК) та визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини зазначеними категоріями осіб не допускаються. Вважає причину пропуску строку неповажною, оскільки для того, щоб подати заяву про прийняття спадщини не вимагається особиста присутність заявника, так як передбачена можливість подання вказаної заяви поштою, оскільки заяву про прийняття спадщини із засвідченням справжності її підпису вона могла і на території Російської Федерації чи Азербайджанської республіки, а саме в українських консульствах.

Суд вважає, що позов належить задовольнити, враховуючи таке.

Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Ст.1270 ЦК України передбачається, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст.1272 ЦК України , якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, висловленої у справі № 6-85цс12 від 26.09.2012 року, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними .

З роз'яснень, наданих у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування", вбачається, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Як зазначалось, ст.1272 ЦК України передбачає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини. Так, за її змістом якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, проте не відмовився від прийняття спадщини має можливість вступити у спадкові відносини згідно з правилами, передбаченими частинами 2 - 3 цієї статті. Підставою для прийняття судом рішення про визначення спадкоємцеві, який пропустив строк для прийняття спадщини, додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, є визнання причин пропуску строку на прийняття спадщини поважними.

У листі ВССУ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» розяснюється, що суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними: тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо.

В судовому засіданні встановлено, що 12 листопада 2014 року в м.Жмеринка померла ОСОБА_6 (а.с.6), яка являється бабусею позивача ОСОБА_1

Згідно копії свідоцтва про народження серії ІІ-СМ №114953 матірю ОСОБА_7 зазначена ОСОБА_6, батьком ОСОБА_8 (а.с.7-8 )

Згідно копії свідоцтва про народження серії ІІІ-АМ№369810 матірю позивачки ОСОБА_1 зазначена ОСОБА_2, батьком ОСОБА_7 (а.с.13) .

Згідно копії свідоцтва про смерть серії І-ГО №738470 ОСОБА_7 помер в листопаді 2015 року в м.Кострома Російської Федерації (а.с.10-11).

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_2, загальною площею 45,1 кв.м.(а.с15).

Після смерті ОСОБА_6 у Жмеринській міській державній нотаріальній конторі була заведена спадкова справа №56793981 (а.с.54).

При зверненні до Жмеринської районної державної нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини представнику позивача ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилось після померлої ОСОБА_6, оскільки ОСОБА_1 не подала заяву до Жмеринської районної державної нотаріальної контори про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини (а.с.18).

У встановлений законом строк позивач ОСОБА_1 не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки знаходилась за межами України, що підтверджується копією її закордонного паспорту. (а.с.19-27).

Суд не приймає заперечення представника відповідача-Жмеринської міської ради на лист ВССУ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» згідно якого у разі продовження строку для прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно відповідно ст.ст.529-531, 535 ЦК УРСР, спадкування спадкоємцями за законом третьої, четвертої, пятої черг (ст.ст.1263-1265 ЦК) та визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини зазначеними категоріями осіб не допускаються, так як не надано жодного доказу про продовження строку для прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно відповідно ст.ст.529-531, 535 ЦК УРСР та відповідно до спадкової справи відсутні відомості про продовження строку іншим спадкоємцям.

Вирішуючи даний спір, суд , виходить з того, що законодавець встановив шести місячний строк для прийняття спадщини, не маючи на меті безумовне позбавлення спадщини спадкоємців, які бажали її прийняти, але за певних обставин пропустили цей строк. Строк для прийняття спадщини в першу чергу встановлюється для упорядкування цивільно-правових відносин громадян, зокрема, з метою визначення правового статусу спадкового майна, оскільки, якщо спадщину не приймають спадкоємці черги, яка закликається до спадкування, то право на спадщину переходить до спадкоємців наступної черги, а за відсутності таких взагалі, майно набувається територіальною громадою за місцем відкриття спадщини.

У звязку з чим не приймає заперечення представника відповідача-Жмеринської міської ради.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, що підтверджено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії виданою нотаріусом, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити ій додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Виходячи з того, що позивач проживає в м.Києві, суд вважає за необхідне визначити ій додатковий строк для прийняття спадщини в два місяці.

На підставі ст.ст.5,30,60,61,212-215 ЦПК України, керуючись ст.1269,1270,1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування", листа ВССУ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк два місяця після вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини до Жмеринської міської державної нотаріальної контори Вінницької області після смерті ОСОБА_6, померлої 12 листопада 2014 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Вінницької області через Жмеринський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня отримання копії рішення.

Суддя