солом`янський районний суд м. Києва
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2016 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Піддубняк І.О.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Занудіна Ольга Іванівна, про усунення від права на спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом.

В судовому засіданні представником позивача заявлено клопотання про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи, проведення якої просила доручити Київському міському центру судово-психіатричної експертизи (04655, м. Київ, вул. Фрунзе, 103-А), на вирішення експертів поставити наступні питання.

1.Чи була хвороба, на яку страждала ОСОБА_6 тяжкою хворобою і яка це була хвороба?

2.Чи перебувала ОСОБА_6 до моменту смерті в безпорадному стані через наявні в неї захворювання, а якщо перебувала, то з якого часу та чи потребувала у зв`язку із цим сторонньої допомоги?

3.Перебуваючи в певному психічному стані, чи могла ОСОБА_6 керувати своїми діями, вчинками?

4.Чи потребувала ОСОБА_6 постійної допомоги з боку інших людей через наявність тяжкої хвороби?

В обґрунтування вимог посилалась на те, що померла ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, мала цілу низку хвороб, в тому числі страждала на шизофренію, у неї був знижений розумовий рівень, була порушена пам`ять, їй були притаманні різки зміни настрою, вона не могла реально сприймати навколишній світ, не могла належним чином самостійно обходити себе фізично, що призвело до безпорадності.

Представник відповідача категорично заперечував проти задоволення клопотання, акцентував увагу суду на тому, що «безпорадний стан» є юридичною категорією, тому експерт не зможе надати відповідь на це питання, чи перебувала померла ОСОБА_6 у безпорадному стані.

В той же час, зауважив, що в разі все ж таки призначення судом у справі експертизи витребувати в суді та направити експертам також матеріали іншої цивільної справи про спір між тими самими сторонами про той самий предмет, за якою позов залишено без розгляду, аргументуючи це тим, що в тій справі є, на його думку, важливі свідчення.

В свою чергу, представник позивача вважала недоцільним витребування матеріалів іншої справи, оскільки представник відповідача не був позбавлений можливості заявити клопотання про виклик даних свідків в цій справі.

Заслухавши представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Так, в юридичній літератури таке поняття, як «безпорадний стан» є суто юридичним. Судово-психіатрична експертиза може бути призначена для з'ясування питання про наявність у особи безпорадного стану, під яким розуміють неможливість цієї особи в певному фізичному чи психічному стані усвідомлювати характер дій, що вчиняються з нею, керувати своїми вчинками або чинити опір. До безпорадного стану відносяться сон, втрата свідомості, гіпнотичний стан, слабоумство і психічна хвороба.

Висновок про безпорадний стан виноситься судово-слідчими органами на основі психічних порушень, що властиві особі. Судово-психіатрична експертиза лише визначає можливість цієї особи за її психічним станом розуміти характер і значення дій, які вчиняються стосовно неї. На безпорадний стан вказує загальмованість, пасивність, відчуженість, безтурботність. Виразні порушення ходи та мови, нудота, блювота, наступний сон і часто амнезія, порушення орієнтації в оточуючому середовищі і здатності усвідомлено керувати своїми діями. До них відносяться ніколи до цього не властива для особи розгальмованість, яка може змінюватися наступною апатією, збайдужінням до наслідків вчинених з ним дій, відсутність реакції на те, що відбувається тощо.

Досвід і практика свідчать про те, що найчастіше судово-психіатричну експертизу доводиться призначати стосовно таких осіб, які страждають на розумову недорозвиненість, олігофренію, органічні ураження головного мозку, перенесли черепно-мозкову травму, особливо при кримінальній ситуації, розвитку реактивних психічних порушень і, значно рідше, шизофренічних розладах. Експертний висновок відносно осіб із психічною патологією повинен відображати здатність особи здійснювати процесуальні функції на різних етапах юридичного процесу відповідно до характеру і динаміки психічного розладу. Медичний критерій визначається поняттям "душевна хвороба", яким охоплюються всі види психопатології. Юридичний критерій визначається неможливістю таких осіб правильно сприймати те що відбувається, розуміти характер і значення скоєних щодо них дій.

Так, відповідно до ст. 143 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Особи, які беруть участь у справі, мають право подати суду питання, на які потрібна відповідь експерта. Кількість і зміст питань, за якими має бути проведена експертиза, визначається судом. При цьому суд має мотивувати відхилення питань осіб, які беруть участь у справі.

Згідно п.2 ч.1 ст.145 ЦПК України призначення експертизи є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї сторони, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

На підставі викладеного, суд вважає, що з метою всебічного повного і об'єктивного з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань, виходячи з предмету та підстав позову, необхідно призначити у справі судову експертизу, на вирішення якої поставити питання, які суд сформулює в резолютивній частині ухвали.

Щодо витребування матеріалів іншої справи, то в цій частині суд погоджується із доводами представника позивача, що представник відповідача не був судом позбавлений можливості заявити клопотання про виклик для допиту в судовому засіданні тих чи інших свідків для безпосереднього сприйняття тих обставин, які б вони змогли повідомити, судом, проте він таким правом не скористався.

Керуючись ст.ст.143, 144, 146, 147, 168, 202-203, 210, 293 ЦПК Україні, суд -

УХВАЛИВ :

Клопотання представника позивача - задовольнити.

Призначити у даній справі посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити Київському міському центру судово-психіатричної експертизи (04655, м. Київ, вул. Фрунзе, 103-А)

На вирішення експертизи поставити наступні питання:

1.На яку психічну хворобу страждала ОСОБА_6? Чи впливала ця хвороба на можливість її усвідомлювати те, що відбувалося навколо неї з 1993 року по момент смерті - ІНФОРМАЦІЯ_2, чи надавало можливість керувати своїми вчинками?

2.Чи перебувала ОСОБА_6 до моменту смерті в безпорадному стані через наявні в неї захворювання, а якщо перебувала, то з якого часу та чи потребувала у зв`язку із цим сторонньої допомоги?

3.Чи потребувала ОСОБА_6 постійної допомоги з боку інших людей через наявність в неї вищезазначеної хвороби?

Строк виконання судової експертизи два місяці з моменту отримання цивільної справи та копії ухвали.

Оплату проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_3 (адреса проживання АДРЕСА_1, к.т. НОМЕР_1), представник ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, к.т. НОМЕР_2)

В розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи №2-1596/16 (760/21117/15-ц) та оригінали медичних карток в кількості 5 штук, опесатані в конверті.

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків за ст. ст. 384, 385 КК України.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала суду першої інстанції в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали до Апеляційному суду міста Києва через Солом`янський районний суд м. Києва.

Суддя В.С. Кицюк