Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" травня 2016 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області під головуванням судді Іванченко А. М. , при секретарі Родіній Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Маріуполі цивільну справу за позовною ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області з позовом до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у 1993 році його батьки ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 громадяни України виїхали до Німеччини на заробітки, після чого зв'язок з ними було втрачено. Нещодавно родичами було отримано листа з Німеччини від його кузена ОСОБА_3, який повідомив про смерть батьків позивача. Листом були надіслані свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , який помер 24.10.1997р. та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла 27.01.2007року на території Німеччини. Оскільки на день смерті батька позивача відкрилася спадщина у вигляді 1/2 частки житлового будинку №13 по вул. Мічуріна у м. Маріуполі Донецької області з усіма належними до цієї частини будівлями подвіря, яке як відомо позивачу, належить його батькові на підставі договору купівлі продажу №6626 від 24.11.1980 року, просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, у звязку з тим, що позивач отримав інформацію про смерть його батьків тільки у листопаді 2015 року та пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Позивач в судовому засідання позовні вимоги підтримав та пояснив, що ОСОБА_2 та ОСОБА_2, є його батька, які поїхали до Німеччини на заробітки. Пояснив, що він з батьками не спілкувався та про їх смерть довідався нещодавно від двоюрідного брата ОСОБА_4 Життям батьків не цікавився. Йому відомо, що в спірному будинку мешкають ОСОБА_4 та ОСОБА_5, які власниками не є. Цей будинок їм залишив батько для проживання.

Представники позивача, які діють на підставі довіреності, у судовому засіданні обставини та вимоги викладені у позові підтримали, просили позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача в судовому засідання заперечували проти задоволення позовних вимог вважаючи їх необґрунтованими, просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Заслухавши сторони, з'ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, на підставі наданих доказів, суд приходить до переконання, що у задоволені позову слід відмовити з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що згідно копії свідоцтва про народження серії БІО № 140181, виданого 05.10.1949 року ОСОБА_1, батьками якого є ОСОБА_2 та ОСОБА_2

Згідно копії виписки із заяви про смерть №1814/1197, ОСОБА_2, 05.01.1921р.н., який народився в м. Кано помер в м. Крефельд в Федеративній Республіці Німеччина 24.10.1997 року (а.с.5-7).

Згідно копії свідоцтва про смерть виданого відділом РАЦС м. Мерс №100/2007 Герміна ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла в м. Мерс 27.01.2007 року (а.с. 8-9).

Згідно договору купівлі продажу від 24.11.1980 року ОСОБА_2 придбав 1/2 частку жилого будинку з належними до цієї частини будівлями подвіря, що розташований за адресою: буд.13, вул. Мічуріна, м. Жданов, на земельній ділянці 936 кв.м. (а.с.12-13).

Згідно ст.1268 ЦК України, спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до статей 1269,1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.

За приписом ст. 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що позивачу відомо було, що батько був власником буд. 13 вул. Мічуріна в м. Жданові, та під час свого відїзду до Німеччини у 1993 році залишив будинок в користування ОСОБА_5, яка доглядала за будинком та жила в ньому, садила город на земельній ділянці.

Посилання позивача на те, що строк на прийняття спадщини ним пропущено у звязку із тим, що він не знав про смерть батьків до листопада 2015 року, суд не приймає як поважну причину пропуску строку прийняття спадщини зазначаючи, що якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Такий правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15 і відповідно дост.360-7 ЦПК України є обовязковим для всіх судів України.

Отже, оскільки позивачем не подано інших доказів, які б згідно чинного законодавства свідчили про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.10, 27, 31, 60, 169, 209, 212-215 ЦПК України, ст.ст.1220, 1268-1270, 1272 ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: А. М. Іванченко