Справа № 548/502/16-ц
Провадження №2/548/333/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.04.2016 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Коновод О.В.,

за участю секретаря Вовк М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визнання додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визнання додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивував тим, що він ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, є сином ОСОБА_3, що доводиться копією свідоцтва про його народження, виданого ОСОБА_2 сільською радою Хорольського району Полтавської області Серія ІV-УР № 2027116 від 14 серпня 1962 року.

19 грудня 1997 року батько позивача ОСОБА_3 помер в селі Бовбасівка Хорольського району Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть, що видане ОСОБА_2 сільською радою Хорольського району Полтавської області Серія І КЕ № 074412 від 20 грудня 1997 року.

Рідний брат батька позивача, а його дядько ОСОБА_4, помер 07.06.2002 року у с. Бовбасівка Хорольського району Полтавської області (актовий запис про смерть № 19 від 08.06.2002 року по ОСОБА_2 сільській раді Хорольського району Полтавської області).

Після смерті спадкодавця ОСОБА_4 відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну частку (пай) площею 2, 28 га, яка знаходиться на території ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області та належала йому на підставі Сертифіката на право на земельну частку( пай) Серія ПЛ № 0084955.

Із довідки виконкому ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області від 15.02.2016 року № 52 слідує, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, дійсно проживав до дня своєї смерті (актовий запис про смерть № 19 від 08.06.2002 року) в селі Бовбасівка Хорольського району Полтавської області. Спільно з ним на момент його смерті ніхто не проживав.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився, хоча вчасно і належним чином був повідомлений про дату й час розгляду справи, але в позовній заяві позов підтримав та просив справу розглядати за його відсутності.

Представник відповідача ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області в судове засідання не зявився, хоча вчасно і належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, але в заяві до суду просили провести розгляд справи за відсутності їх представника.

Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши позицію сторін, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що з повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори за № 361/01-16 від 15.03.2016 року слідує, що для спадкування за законом майна померлого 07.06.2002 року ОСОБА_4, останнім місцем проживання якого було: с. Бовбасівка Хорольського району Полтавської області та який, за його твердженням, доводиться позивачу дядьком по ліній батька ОСОБА_3, померлого 19.12.1997 року, необхідно надати документи у підтвердження факту родинних звязків між спадкодавцем та спадкоємцем.

Оскільки позивачем не надано доказів, які б підтверджували, що позивач ОСОБА_1 , є рідним племінником ОСОБА_5 , неможливо встановити їхні родинні відносини, а тому позивачу розяснено право звернутись до суду з відповідною заявою про встановлення факту родинних відносин.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008, № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.256 ЦПК України,суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Якщо вбачається спір про право, то розгляд справи проводиться в позовному порядку.

Встановлення факту родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 , та ОСОБА_4 в судовому порядку надає позивачу можливість реалізувати право на спадщину померлого 07.06.2002 року ОСОБА_4 .

Документи, які б підтверджували народження батька позивача ОСОБА_3 , який доводився рідним братом спадкодавцю ОСОБА_4, не збереглись, однак факт родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , підтверджується актовим записом про народження ОСОБА_4 № 212 від 26.07.1961 року (поновлений по відділу ДРАЦС Хорольського РУЮ), копією свідоцтва про народження позивача ОСОБА_6 ІV-УР № 2027116 від 14 серпня 1962 року, актом депутата ОСОБА_2 сільської ради від 28.03.2016 року, а також письмовими поясненнями свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8, які проживають на території ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області.

Згідно пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, що набрав чинності з 01 січня 2004 року, правила книги шостої цього Кодексу застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Крім того, з повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори за № 361/01-16 від 15.03.2016 року слідує, що при перевірці по обліку спадкових справ Хорольської державної нотаріальної контори встановлено, що спадкова справа на майно померлого 07.06.2002 року ОСОБА_4, останнім місцем проживання якого було: с. Бовбасівка Хорольського району Полтавської області не відкривалась.

Цивільним кодексом УРСР в редакції від 18.07.1963 року, визначено дві черги спадкоємців за законом: ст. 529 ЦК УРСР визначає першу чергу спадкоємців за законом: діти, подружжя, батьки померлого. Внуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо до часу відкриття спадщини немає в живих того з батьків, який би був спадкоємцем; ст. 530 ЦК УРСР визначає другу чергу спадкоємців за законом за відсутності спадкоємців першої черги чи при неприйнятті ними спадщини, а також коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкоємства, спадкують брати та сестри померлого, а також дід і бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері. Також у цьому кодексі статтею 531 ЦК УРСР передбачено спадкування утриманцями. Перелік черг спадкоємців за законом є вичерпним. До 01.01.2004 року позивач, як рідний племінник спадкодавця, якщо цей факт буде встановлено в судовому порядку, не мав права на спадкування.

З 01 січня 2004 року набрав чинності нині діючий Цивільний кодекс України. На даний час, ЦК України передбачено пять черг спадкування за законом, зокрема ст. 1265 ЦК України визначає, що у пяту чергу право на спадкування за законом мають родичі до шостого ступеня споріднення. У пункті 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України зазначено, що правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця. Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем, який бажає спадкувати, не була вчасно подана, то за позовом спадкоємця, який не подав, у встановлений законом строк заяви про прийняття спадщини, з поважної причини, останній має змогу у судовому порядку, враховуючи положення ст. 549 ЦК УРСР від 18.07.1963 року та положення ст. 1270 нині діючого ЦК України, встановити додатковий строк для прийняття спадщини.

Нотаріусом розяснено, що якщо в судовому порядку буде встановлено факт родинних відносин між позивачем та ОСОБА_4, а саме, що останній є дядьком позивача, а також надано додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщину як спадкоємцю за законом, позивач матиме право на спадкування в порядку ст. 1265 ЦК України як спадкоємець пятої черги за законом та матиме можливість подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та вирішити питання про можливість спадкування належного ОСОБА_4 майна.

Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Останнім місцем проживання спадкодавця ОСОБА_4 є село Бовбасівка Хорольського району Полтавської області.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, суд вважає можливим визначити позивачеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, бо він пропустив строк для подачі заяв про прийняття спадщини з поважної причини, оскільки має тяжкий стан здоровя та є інвалідом ІІ групи безтерміново, не має юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України, але виявляв намір прийняти спадщину, оскільки утримував на руках документи та речі, що належали померлому дядьку, здійснював та здійснює догляд за його домогосподарством та вважав, що таким чином фактично прийняв його спадщину.

Отже, дослідивши матеріали справи, врахувавши позицію сторін, те, що спадщина може бути визнана відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а спадщина може перейти у власність територіальної громади, на території якої знаходиться вказане спадкове майно, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визнання додаткового строку для прийняття спадщини має бути задоволений повністю.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених вимог, а тому додатковий строк, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини слід встановити у продовж двох місяців після набрання рішення законної сили. Визначений строк, на думку суду, буде достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у встановленому законом порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст. 10, 11, 60, 209, 210, 212, 214, 215, 217, 223, 256 ЦПК України, ст.ст. 1266, 1272 ЦК України, Суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визнання додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, є племінником померлого 07 червня 2002 року ОСОБА_4 і відноситься до його спадкоємців, передбачених ст.1265 ЦК України.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, додатковий строк для прийняття спадщини померлого 07 червня 2002 року ОСОБА_4, терміном 2( два) місяці, з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі до Хорольського районного суду в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, що брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Г о л о в у ю ч и й: