УХВАЛА

13 травня 2016 року Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді: Бориславського Ю.Л.,

при секретарі: Каралюс Т.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові питання прийняття зустрічної позовної заяви, суд,

в с т а н о в и в:

На розгляді в Залізничному районному суді м. Львова перебуває цивільна справа позовом Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_4 /ОСОБА_2/ ОСОБА_5 за участю третіх осіб Львівської міської ради, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 - про демонтаж самочинного будівництва

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_8 перед початком судового розгляду звернувся до суду із зустрічним позовом про визнання за ОСОБА_9, ОСОБА_3 та ОСОБА_2, ОСОБА_1 права власності на житловий будинок №7 на вул. Ловецькій у м. Львові, загальна площа якого після реконструкції становить 78,8 кв.м. та господарську споруду під літ. «Б» розміром 3,81х6,95 м., яка знаходиться поза межами червоних ліній, в межах будинковолодіння №7 на вул. Ловецькій у м. Львові.

Представник Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради - ОСОБА_10 заперечив проти прийняття зустрічного позову посилаючись на те, що не сплачено судовий збір.

Третя особа ОСОБА_7, яка одночасно здійснює представництво інтересів третьої особи ОСОБА_6 покладається на розсуд суду.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що зустрічну позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.123 ЦПК України відповідач має право предявити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті. Згідно ч.2 ст.123 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватись, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Таким чином, статтею 123 ЦПК не передбачено обовязкового прийняття зустрічного позову. Право відповідача подати зустрічний позов не є безумовним; дане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням підстав, передбачених у ч.2 ст.123 ЦПК та з урахуванням процесуальної доцільності спільного розгляду позовів.

Разом з тим, за вимог ст. 124 Цивільного процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Згідно п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

У відповідності до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Згідноч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, що на час звернення із позовом складає відповідно 551,20 грн. і 6890 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачі подаючи зустрічний позов про визнання за ними права власності на житловий будинок №7 на вул.Ловецькій у м.Львові, загальна площа якого після реконструкції становить 78,8 кв.м. та господарську споруду під літ. «Б» розміром 3,81х6,95 м., при цьому сплатили судовий збір в мінімальному розмірі 580 грн.

Відповідно до ч.6 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Як вбачається із п.10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року у разі об'єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" за подання позову немайнового характеру.

При цьому, як вбачається з прохальної частини зустрічної позовної заяви, просять визнати право власності за ОСОБА_9, ОСОБА_3 та ОСОБА_2, ОСОБА_1, однак позов подано від ОСОБА_9, ОСОБА_3 та ОСОБА_2

У відповідності до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що зустрічна позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним ухвали, для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст.119-121, 123, 124 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_9, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, треті особи Львівська міська рада, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 - про визнання права власності на житловий будинок та господарську споруду залишити без руху.

Позивачі мають право протягом строку, який не перевищує пяти днів з дня отримання ухвали, усунути недоліки позовної заяви. Якщо позивач усуне зазначені недоліки позовної заяви у визначений ухвалою строк, вона вважається поданою в день первісного її подання до суду, в противному випадку - вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: /підпис/

З оригіналом згідно.

Суддя: Бориславський Ю. Л.