справа 278/954/16-ц
У Х В А Л А

06 травня 2016 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Грубіян Є.О., розглянувши заяву Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки та скасування державної реєстрації права власності, третя особа приватний нотаріус ОСОБА_2,

В С Т А Н О В И В :

Спрямованим до суду позовом керівник Житомирської місцевої прокуратури, який виступає в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області, просить ухвалити рішення, яким витребувати у ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,0835 га, що знаходиться на території Іванівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, а також скасувати державну реєстрацію права власності відповідача на вищевказане нерухоме майно. Відтак, позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру (про витребування майна) та одну вимогу немайнового характеру (про скасування рішення про державну реєстрацію права власності).

Оглянув направлену заяву, суд дійшов висновку про відсутність, на даний час, підстав для відкриття провадження у справі виходячи з наступного.

Позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру (п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України).

Положеннями п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України декларується, що ціна позову у позовах, зокрема про витребування майна визначається вартістю такого майна. Отже, вимога позивача про витребування земельної ділянки є вимогою майнового характеру. Як кореспондується у п. 16 ПП ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК такий обовязок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (ч. 2 ст. 80 ЦПК).

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

В свою чергу, заявником не надано суду документів щодо оцінки спірного у справі нерухомого майна і, на переконання суду, дійти висновку, що визначена ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна не є можливим. Більше того, в порушення приписів п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позивачем взагалі не зазначено ціну спрямованого позову.

Відтак, у зв'язку з відсутністю необхідної оціночної документації, реальну вартість спірного майна визначити неможливо, а отже неможливо дійти висновку про дійсну ціну позову і з огляду на це суму необхідного до сплати судового збору.

Згідно абзацу 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Окремо, суд звертає увагу позивача на тому, що відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 згадуваного Закону за подання юридичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір за ставкою 1 розмір мінімальної заробітної плати, що, на даний час і враховуючи положення ч. 1 ст. 4 Закону, складає 1 378,00 гривень. За подання позовної заяви майнового характеру судовий збір юридичною особою сплачується за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Отже, з урахуванням необхідної до проведення і надання суду оцінки спірної у справі земельної ділянки, а також наявності вимоги немайнового характеру, позивачу слід визначитись з ціною позову та з огляду на це сплатити (доплатити) судовий збір у відповідному розмірі. Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору: Отримувач коштів УДКСУ у Житомирській області Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38035705 Банк отримувача ГУДКСУ у Житомирській області Код банку отримувача (МФО) 811039 Рахунок отримувача 0196 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський районний суд Житомирської області.

На теперішній час, вищевказані фактичні обставини унеможливлюють суд відкрити провадження у справі, а відтак заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 80, ст. ст. 119, 121 ЦПК України, ст. ст. 4, 6 ЗУ "Про судовий збір",

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки та скасування державної реєстрації права власності, третя особа приватний нотаріус ОСОБА_2 - залишити без руху надавши строк у п'ять днів, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків зазначених в ній.

Розяснити заявнику, що у випадку не усунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається адресату.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.О. Грубіян