Справа №705/6352/16-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 жовтня 2016 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду з позовом про розподіл майна подружжя. В якості відповідача в позові вказана ОСОБА_2.

В позові ставиться питання:

«…1. скасувати право спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на квартиру за адресою: Черкаська обл., м. Умань, вул. Білогрудівська (колишня назва - XXIV зїзду КПРС)АДРЕСА_1.

2. визнати право власності на 1/2 квартири за адресою: Черкаська обл., м. Умань, вул. Білогрудівська (колишня назва - XXIV зїзду КПРС)АДРЕСА_1 за чоловіком ОСОБА_1;

3. визнати право власності на 1/2 квартири за адресою: Черкаська обл., м. Умань, вул. Білогрудівська (колишня назва - XXIV зїзду КПРС)АДРЕСА_1 за дружиною ОСОБА_2...».

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, що стосується змісту позовної заяви.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про розподіл майна подружжя не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Тому порушені вимоги п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (що даний обєкт є спільною сумісною власністю та правовстановлюючий документ на відповідний обєкт права власності, підстави визначення ціни позову, тощо). Тому порушені вимоги п.6 ст. 119 ЦПК України. При цьому мова йде лише про посилання на відповідні докази в тексті позовної заяви згідно з положеннями п. 6 ст. 119 ЦПК України: « … 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування..». Що стосується безпосереднього надання доказів, то позивач може їх подати у строки відповідно до положення ст. 130 ЦПК України.

Також відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового та немайнового характеру. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Згідно вимогам ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір»,- судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. Однак в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували правильність визначення ціни позову з урахуванням предмету позову. При цьому до матеріалів справи додана квитанція про сплату судового збору в сумі 551,21 грн. від 04.10.2016 року. Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями) ставки судового збору станом на 01.01.2016 року встановлюються: для вимог немайнового характеру 551 грн. 20 коп., за подачу до суду позовних заяв майнового характеру сплачується 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Встановити строк для усунення недоліків до 18 жовтня 2016 року.

У разі не виконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко