печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2016 року Печерський районний суд м.Києва

в складі головуючого судді Остапчук Т.В.

при секретарі Котко А.С., Медведєвої М.Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м.Києва " про усунення перешкод в реалізації права власності шляхом знесення самочинно побудованої конструкції в допоміжних приміщеннях багатоквартирного будинку та приведення приміщення в первісний стан,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод в реалізації права власності шляхом знесення самочинно побудованої конструкції в допоміжних приміщеннях багатоквартирного будинку та приведення приміщення в первісний стан.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1, а тому він є також співвласником допоміжних приміщень, а саме горища під'їзду № 1.Вважає, що ОСОБА_2 без погодження з ОСОБА_1 облаштувала сходи на горище 1 під'їзду , будівельні роботи по облаштуванню сходової клітини до світового ліхтаря під'їзду № 1 проводяться з порушенням будівельних норм та правил, без згоди співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання приміщень, що перебувають у їх спільній власності та порушують його права.

В судовому засіданні представники позивача ОСОБА_1 позовні вимоги підтримали, просили задовольнити та зобов»язати відповідача привести за власний рахунок горище під»їзду №1 до попереднього стану, привести сходову клітину між 4 поверхом та горищем під»їзду №1 в попередній стан згідно поверхового плану забудови будинку, що є місцем загального користування.

Відповідач проти позову заперечував, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість, а також зазначив, що є власником квартири АДРЕСА_2, а тому разом з позивачем є співвласником допоміжних приміщень, а саме горища під'їзду № 1. Сходи повинні забезпечити доступ всім мешканцям будинку до приміщення горища, як до місця загального користування. Демонтаж вказаних сходів фактично унеможливить доступ до приміщення горища всім іншим мешканцям будинку, чим порушить їх права як співвласників місць загального користування. Поданням позову до суду ОСОБА_1 зловживає своїми правами, так як наслідує ціль обмеження прав інших співмешканців в користуванні горищем, фактично залишаючи собі право одноособово використовувати горище під'їзду № 1.

Представник 3-ї особи покладався на розсуд суду.

Суд вислухавши пояснення сторін , дослідивши письмові докази по справі, прийшов до наступного висновку.

За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом ч. 1ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 382 ЦК України власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку.

Згідно вимог ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

При цьому використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Так, у статті 13 Конституції України закріплено, що власність зобов'язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Аналогічні положення містяться й у статті 319 ЦК України.

Власність не тільки надає переваги тим, хто її має, а й покладає на них певні обов'язки. Це конституційне положення пов'язане з принципом поєднання інтересів власника, суспільства та інших власників і користувачів об'єктами власності. Власність зобов'язує власника використовувати свою власність не тільки у своїх інтересах, а й поважати інтереси інших людей, всього суспільства. Держава забезпечує захист прав усіх суб'єктів права власності і господарювання та гарантує їм рівність перед законом. Порушення прав власників з боку держави, громадянина чи юридичної особи зумовлює настання відповідних правових наслідків.

Громадяни користуються рівними умовами захисту права власності. Володіння майном вважається правомірним, якщо інше не буде встановлено судом. Власник може вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч ці порушення і не призвели до позбавлення володіння майном, а також вимагати відшкодування завданих цим збитків.

Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Але, здійснюючи свої права, власник зобов'язаний не порушувати права, свободи, гідність та охоронювані законом інтереси громадян, суспільства, не завдавати шкоди навколишньому середовищу, не погіршувати природну якість землі, води, інших об'єктів природи. Під час здійснення своїх прав і виконання обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства.

Відповідно до частини другої статті 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

За змістом статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Судом встановлено, що спір виник щодо порядку користування сходовою клітиною, яка існує між четвертим поверхом та горищним простором під світловим ліхтарем в під їзді АДРЕСА_1

Відповідно до Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» приміщення сходової клітини, яке існує між четвертим поверхом та горищним простором під світловим ліхтарем відноситься до допоміжних приміщень багатоквартирного будинку (приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення)).

Допоміжні приміщення відносяться до спільного майна всіх власників житлових приміщень багатоквартирного АДРЕСА_1

Таким чином, співвласником приміщення, а саме сходової клітини, яка існує між четвертим поверхом та горищним простором під світловим ліхтарем під'їзду № 1 - є як позивач так і відповідач по справі. Тобто, всі вищезазначені норми, що регламентують здійснення права власності в однаковій мірі стосуються як позивача так і відповідача.

Порядок будівництва нерухомого майна врегульовано відповідними нормативними актами, а саме: Земельним кодексом України; ЦК України; законами України: від 16 листопада 1992 року № 2780-XII «Про основи містобудування», від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», від 20 травня 1999 року № 687-XIV «Про архітектурну діяльність», від 24 лютого 1994 року № 4004-XII «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», від 25 червня 1991 року № 1264-XII «Про охорону навколишнього природного середовища», від 9 лютого 1995 року № 45/95-ВР «Про екологічну експертизу», від 8 червня 2000 року № 1805-III «Про охорону культурної спадщини»; Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 5 липня 2011 року № 103 та інш.

Відповідно до статті 16 Закону України від 16 листопада 1992 року № 2780-XII «Про основи містобудування» будівельні норми, державні стандарти, норми і правила щодо планування, забудови та іншого використання територій, проектування і будівництва об'єктів містобудування розробляються і затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, іншими центральними органами виконавчої влади в порядку, визначеному законом.

Згідно з пунктами 1.4.1, 1.4.5 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 перепланування дозволяється робити лише після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності.

Системний аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.

Щодо зазначених в позовній заяві порушень при проведені будівельних робіт суд враховує, що проведення будівельних робіт контролюється Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, про що є докази в матеріалах справи..

Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Києві проводила перевірку. За результатами перевірки складено Акт та видано Припис від 28.08.2015.

Відповідно до «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553 Держархбудінспекція наділена всіма повноваженнями на здійснення заходів,

спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Виявлені порушення проведення будівельних на сходовій клітині робіт не є предметом розгляду в даній позовній заяві.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з положеннями ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Всупереч вказаній нормі та положенням ч. 1 ст. 60 ЦПК України стороною позивача не було надано належних і допустимих доказів щодо обмеження його права, а також права інших співмешканців будинку на користування сходовою клітиною, яка існує між четвертим поверхом та горищним простором під світловим ліхтарем під'їзду № 1.

При прийняті рішення суд бере до уваги що сходи використовуються обслуговуючою організацією - ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» для обслуговування будинку.

Відповідно до Акту огляду від 16.02.2016 року, складеного представниками обслуговуючої організації - ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» зазначено що«…сходи, які існують між четвертим поверхом та горищним простором під світловим ліхтарем забезпечують вільний доступ всім мешканцям під'їзду № 1 для користування горищним приміщенням під світловим ліхтарем, та виходу на дах будинку фахівцям ЖЕД «Хрещатик» для обслуговування покрівлі. На момент обстеження горищний простір між світловим ліхтарем знаходиться в задовільному санітарно-технічному стані, доступ до світлового ліхтаря вільний. На даному горищному приміщенні влаштовані вхідні двері до мансардного поверху розташованого над квартирами № 7 та № 8. Будь-яке технічне обладнання для забезпечення експлуатації будинку, відсутнє.»

Таким чином, сходи є не лише об'єктом, який задовольняє потреби усіх співвласників багатоквартирного будинку, однак також використовується обслуговуючою організацією - ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» для обслуговування житлового будинку.

Вимоги що їх демонтажу компетентними органами не пред»являлись.

Як вказували в судовому засіданні представники позивача та час звернення до суду будівельні роботи не проводились.

Позивач не навів належних і допустимих доказів щодо існування у нього будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження спірним майном.

Позивачем не надано поверховий план будинку , щодо якого просить привести сходову клітину в попередній стан.

Крім того позивачем не вказано конкретну частину горища , яку просить привести в попередній стан , оскільки встановлено , що частина горища будинку належить сторонам на праві приватної власності.

Особа здійснює свої права вільно на власний розсуд (ст. 12 ЦК).

Відповідно до ст. 13 ЦК цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства (ч. 1). При їх здійсненні особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині (ч. 2). Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживанням правом в інших формах (ч. 3). При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства (ч. 4).

У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені чч. 2-5 ст. 13 ЦК, суд може зобов'язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом. Зокрема, згідно із ч. 3 ст. 16 ЦК суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень ч.ч. 2-5 ст. 13 ЦК.

Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності , суд приходить до висновку про недоведеність обставин, на які посилається ОСОБА_1 як на підставу своїх вимог, та відсутність порушення будь-яких прав та свобод позивача відповідачем, тому позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню .

Керуючись ст.ст. 16,319,321,382, 386, 391 ЦК України, ст.ст.10,11,60,209, 212,213 ЦПК України , суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м.Києва " про усунення перешкод в реалізації права власності шляхом знесення самочинно побудованої конструкції в допоміжних приміщеннях багатоквартирного будинку та приведення приміщення в первісний стан залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через Печерський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня проголошення.Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Остапчук Т.В.