Провадження № 2/761/6335/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

03 жовтня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді: Осаулова А.А.

при секретарі: Вольда М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за не обліковану електричну енергію, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ПАТ «Київенерго» звернувся до суду із позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за спожиту не обліковану електроенергію в розмірі 18 053,05 грн., а також понесені судові витрати.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що за адресою: Кропивницького, 10, кв.6 відкрито особовий рахунок № 3, за яким ПАТ «Київенерго» здійснює постачання електроенергії до вказаного помешкання, де проживає споживач ОСОБА_1

22.1.2013 в ході обстеження приладу обліку, представниками ПАТ «Київенерго» було виявлене порушення: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі електропередавальної організації після відключення 29.01.2013р., про що складено акт порушень за № 22093.

У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, 16.06.2014 відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. Споживач на засідання комісії з'явився. Комісією було встановлено, що акт № 22093 від 22.11.2013 складено правомірно. За даними акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення відповідно п. 3.3 (формула 3.1.) визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, а саме позивачем проведено розрахунок вартості спожитої електричної енергії, яка не обліковувалася у розмірі 18 053,05 грн. Однак станом на 01.05.2016 року заборгованість за актом порушень споживачем не погашена, незважаючи на вимогу сплатити вказану заборгованість. В звязку з чим позивач звернувся до суду та просив стягнути у примусовому порядку з ОСОБА_1 18 053,05 грн. вартості не облікованої електричної енергії та судові витрати по сплаті судового збору.

Представник позивача до початку судового засідання надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суд не повідомив. Клопотань про відкладення розгляду справи, або про розгляд справи за відсутності відповідача останній до суду не надсилав.

Оскільки сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи і відповідно до ст. ст. 169, 224 ЦПК Українисуд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до чч. 1 та 2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Водночас, п. 3 Правил користування електричною енергією для населення затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357 споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричної енергії між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.

Як зазначається у п. 7 Правил користування електричною енергією новий наймач (власник) квартири або іншого об'єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електроенергією.

Судом встановлено, що за адресою: Кропивницького, 10, кв.6 відкрито особовий рахунок № 3, за яким ПАТ «Київенерго» здійснює постачання електроенергії до вказаного помешкання

Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Судом встановлено, що внаслідок тривалої несплати за спожиту електроенергію у відповідача виникла заборгованість у розмірі 2 572,23 грн., в звязку з чим працівниками ПАТ «Київенерго» 29.01.2013 року було проведено відключеня у розподільному щиту живлення квартири перемикач напруги до лічильника, про шо був складений відповідний акт №122075 про відключення споживача від електричної мережі (а.с. 15-17).

Так, 22.11.2013 року при проведенні перевірки стану дотримання споживачами вимог нормативних документів з енергопостачання представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за адресою Відповідача було виявлено порушення ПКЕЕН: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі електропередавальної організації після відключення 29.01.2013р. (а.с. 11-12).

На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення №22093 від 22.11.2013 року, який був підписаний трьома представниками енергопостачальника в присутності Споживача ОСОБА_1

Відповідно до п. 11 Договору, Споживач електричної енергії зобовязувався дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору.

Частиною 1 статті 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином і відповідно до умов договору.

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором і законом.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику». Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 (далі Правила КЕЕН), і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22.11.1999 № 1416.

Згідно із п. 42 Правил споживач електричної енергії зобов'язаний: невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

На підставі акту енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину електричної енергій не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Відповідно до п. 15 ПКЕЕН пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

16.06.2014 року відбулося засідання комісії по розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН у складі членів комісії, оформлене Протоколом №3254. Комісією було прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 3.3. (в) за ф. 3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією за період з 29.01.2013 до 22.11.2013 рр. нарахована сума становить 18 053,05 грн. (а.с. 22).

Судом встановлено, що станом на 01.05.2016р. заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН №30725 споживачем не сплачена та складає 18 053,05 грн.

Факт втручання споживача в роботу засобу обліку електричної енергії № 3154625, яким здійснювався облік електричної енергії, внаслідок якого електролічильник споживача недораховував електричну енергію, підтверджено матеріалами справи.

Слід зазначити, що недорахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Акт - це офіційний документ правової чинності, що констатує (підтверджує) певні факти, події, пов'язані з діяльністю підприємств, установ чи їх структурних підрозділів.

П. 48 ПКЕЕН визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією.

В силу ж вимог закону, відповідальність за самовільне втручання в роботу електролічильника, в результаті якого електролічильник споживача недораховував електричну енергію несе споживач електричної енергії.

За таких підстав, коли встановлено, що відповідачем порушено правила користування електричною енергією, а саме самовільне підключення електропроводки до електричної мережі електропередавальної організації після відключення 29.01.2013, то суд приходить до висновку про необхідність відшкодування за рахунок відповідача збитків за недообліковану електроенергію за актом порушень в сумі 18 053,05 грн.

Щодо розміру визначеної вартості не облікованої електроенергії слід зазначити наступне.

Відповідно п. 3.4. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 Методики, (підпункт 1 п. 3.1 Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення порушень ПКЕЕН пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку за умови втручання споживача в роботу приладів обліку (висновок експертизи в матеріалах справи) розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулою 3.1.

Згідно п. 3.3. розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше аніж за три роки.

Слід зазначити, що недорахована електрична енергія- це обсяг електричної енергії, використаний споживачем але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пунктом 53 Правил визначено, що якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Враховуючи наведене, беручи до уваги, що зобов'язання відповідачем не виконуються, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Крім цього, у відповідності з вимогами ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір сплачений при подачі позову в сумі 1 378 ( одна тисяча триста сімдесят вісім) гривень.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 3, 10, 57- 60, 79 ч.3 п.4, 88, 213, 215, 218, 294, 224 ЦПК України, ст. ст. 6, 09, 526, 543, 611, 714 ЦК України , ст. ст. 1, 26 Закону України « Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення,суд

в и р і ш и в:

Позов Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» () заборгованість за користування необлікованою електричною енергію у розмірі 18 053,05 на рахунок зі спеціальним режимом використання № 1 у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк» (МФО 322669, ) та судовий збір у розмірі 1378 грн. 00 коп. на р/р № 1 у ГУ по м.Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк» (МФО 322669, ).

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: