Справа №464/3558/16-ц
пр № 2/464/1186/16
УХВАЛА

22.04.2016

Суддя Сихівського районного суду м. Львова Горбань О.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів про стягнення заборгованості за договором позики у розмірі 145 460 євро, 12 538 доларів США - основного боргу та 101 822 євро, 9858 доларів США - відсотків.

Одночасно в позовній заяві позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення в справі. Мотивуючи тим, що не може оплатити судовий збір у повному обсязі у зв'язку із складним матеріальним становищем та незначним розміром щомісячного доходу, наявністю кредитних зобов'язань і виконанням таких.

Суд, розглянувши заявлене клопотання, викладене у позовній заяві приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору необхідно відмовити з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення по справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити його від сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту даної статті слідує, що підставою для звільнення від сплати судового збору може бути майновий стан сторони. Для вирішення питання щодо звільнення або розстрочки сплати судового збору позивачем повинно бути заявлене вмотивоване клопотання, з наведенням і подачею відповідних доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом .

З вищенаведеного вбачається, що відстрочення сплати судового збору є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Однак позивачем не подано жодних доказів в підтвердження обставин, які б свідчили про незадовільне (скрутне) становище. Тому за відсутності підстав для відстрочки сплати судового збору, позовна заява підлягає залишенню без руху як така що не відповідає вимогам ст.ст.119,120 ЦПК України, вимогам Закону України «Про судовий збір».

Крім того, у позовній заяві заявлено вимогу про стягнення заборгованості за договором позики в іноземній валюті.

Порядок сплати та розміри судового збору визначаються у відповідності до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII, що набрав чинності з 01 вересня 2015 року.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

До позовної заяви заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 551, 21 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Згідно Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» при поданні позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, ціна позову визначається як в іноземній валюті, так і в національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову. Виходячи саме з такої ціни позову (в національній валюті), визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті. Однак якщо день подання позову не співпадає з днем сплати судового збору (збір сплачено раніше), то останній визначається з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України саме на день сплати, а не на день подання позову.

Оскільки позивачем не у повному розмірі сплачено судовий збір, не вказано ціну позову в національній валюті, що унеможливлює визначення розміру судового збору, що підлягає сплаті при поданні позову.

Таким чином, позивачеві слід усунути недоліки, вказавши ціну позову в національній валюті (з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України, на день сплати) доплатити судовий збір відповідно до ціни позову та надати суду докази щодо його сплати.

Частиною 1 статті 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення, зазначених в ухвалі суду, недоліків протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.Ю.Горбань