Провадження № 2/641/1850/2016 Справа № 641/4259/16-ц
Комінтернівський районний суд міста Харкова
головуючого - судді Мельник І.М..
за участю секретаря Єлфімової Ю.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
ОСОБА_1 звернувся до Комінтернівського районного суду з цивільним позовом в якому просить усунути перешкоди в користуванні квартирою № 15 по вулиці Фонвізіна, 10 в м. Харкові, яка належить йому на праві власності, шляхом визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору..
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності не надавав.
Відповідно норми ч.5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути, видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.
За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Також у відповідності до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Враховуючи зазначене, суд розглядає даний позов в межах заявлених вимог та на підставі доказів наданих сторонами у відповідності до ч.2 ст.27 ЦПК України
В судовому засіданні позивач підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити.
Свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судовому засіданні підтвердили, що відповідач ОСОБА_2 ніколи не всилялась та не проживала в спірній квартирі, не сплачувала за комунальні послуги, а також .
Суд, заслухавши пояснення позивача та свідків, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 14 березня 2011 року завірене державним нотаріусом восьмої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_6, Сьомою Харківською державною нотаріальною конторою 10 листопада 2008 року за № 3-2008 спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 померлої 27 грудня 2008 року, є ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, що мешкає в АДРЕСА_1. Спадщина на яку видане свідоцтво складається з квартири № 15, що знаходиться в м. Харкові по вулиці Фонвізіна № 10.
При прийнятті спадщини позивачу стало відомо, що в спірній квартирі зареєстрована відповідач ОСОБА_2.
Однак відповідач в спірну квартиру не всилялась, ніколи там не проживала, не сплачувала за комунальні послуги, також там не має її речей.
Особистий рахунок до теперішнього часу зареєстровано на померлу ОСОБА_5.
Згідно довідка дільниці № 25 КП «Жилкомсервіс» від 13.05.2016 за № 2456, у спірній квартирі за адресою: АДРЕСА_2, зареєстрована відповідач ОСОБА_7 з 28 лютого 2008 року.
Чим створює позивачу перешкоди у користуванні власністю.
Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Цивільний кодекс України містить норму, яка визначає підстави для втрати особою права користування житловим приміщенням в разі відсутності цієї особи без поважних причин.
Так, відповідно до ст. 405 ЦК України, члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
За таких обставин суд вважає, що заявлені позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з урахуванням досліджених у судовому засіданні доказів.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4-8, 10,11,60, 88, 209,212,214, 215, 224-226 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити .
Усунути перешкоди ОСОБА_1 в користуванні власністю, а саме квартирою № 15 по вулиці Фонвізіна, 10 в м. Харкові, яка належить йому на праві власності, шляхом визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 551, 20 грн.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Комінтернівський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

.

Суддя: ОСОБА_8