Справа № 536/2338/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

6 травня 2016 року. Кременчуцький районний суд Полтавської області в складі: головуючого-судді Кузнецова А.В.

при секретарі Талько І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчуці справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації розповсюдженої ІНФОРМАЦІЯ_1 року на загальних зборах жителів Громадського об'єднання по захисту прав власників земельних паїв Максимівка та зобов'язати вибачитись.

Під час судового розгляду позивач уточнив позовні вимоги і просив суд визнати недостовірною, таку, що не відповідає дійсності, порушує права і свободи, ганьбить честь, гідність та ділову репутацію інформацію про ОСОБА_1 - «Хто ти такий, щоб вирішувати ці питання, ти на базарі гроші крав, ти не маєш права говорити», розповсюджену відповідачем ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 року на загальних зборах жителів Громадського об'єднання по захисту прав власників земельних паїв Максимівка та зобов'язати відповідача протягом тижня з дня набрання рішення суду законної сили, в приміщенні будинку культури Максимівської сільради публічно вибачитись перед ним за розповсюдження неправдивих відомостей, що паплюжать честь і гідність.

Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивував наступним: що він є членом ГО «Майдан», учасником громадського руху на Євромайдані в 2013-2014 роках, на даний час є волонтером та безоплатно на добровільних засадах здійснює допомогу по збиранню та поставленню продуктів харчування, одягу, взуття та іншого, військовослужбовцям в зону АТО. Його діяльність координувалась та контролювалась керівництвом ГО «Майдан». За дорученням виконуючої обов'язки керівника громадської організації ОСОБА_4 він також на місцевому ринку м. Кременчука у 2014 році чотири рази збирав допомогу, а саме чоловічу білизну та кошти на її придбання. Збір допомоги завжди проводили двоє волонтерів, з ним були ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8. Зібрана допомога та кошти фіксувались у спеціальному зошити, приносились до штабу ГО «Майдан» в м. Кременчуці бульвар Пушкіна, 8, де членами правління організації надавались розписки про отримання допомоги. Відповідач ОСОБА_2, мав власний автомобіль і надавав йому допомогу, відвозив зібрану в с. Максимівка допомогу в приміщення ГО «Майдан», однак в грудні 2014 року ОСОБА_2 став розповсюджувати інформацію про привласнення ним коштів зібраних на ринку м. Кременчука. На його прохання ОСОБА_4 подзвонив ОСОБА_2 та підтвердив, що збір коштів ОСОБА_1 на ринку міста здійснювався за дорученням ГО «Майдан», в присутності іншого волонтера та під звіт. 19 вересня 2015 року в будинку культури с. Максимівка відбулись загальні збори жителів Громадського об'єднання по захисту прав власників земельних паїв, на яких були присутні 60-70 жителів. Під час зборів було підняте питання про надання земельних ділянок учасникам АТО та виникла дискусія з приводу надання ділянок за рахунок не витребуваних земельних паїв, на що він ОСОБА_1 виступив вказавши, що так чинити не можна. На що відповідач ОСОБА_2 привселюдно заявив - «Хто ти такий щоб вирішувати ці питання, ти на базарі гроші крав, ти не маєш права говорити», чим розповсюдив неправдиву інформацію. Після цього випадку деякі місцеві жителі перестали надавати йому для передачі в штаб ГО «Майдан» допомогу в АТО, виникли безпідставні запитання до нього.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач та його представник позов не визнали, ОСОБА_2 заперечує наведене позивачем висловлювання та вирішення питання на загальних зборах про надання земельних ділянок учасникам АТО, пояснюючі, що в кінці зборів були виступи з приводу об'єднання сільських рад і оскільки позивач ОСОБА_1 не зареєстрований на території Максимівської сільради, то він йому сказав - «Хто ти такий, щоб вчити мене як голосувати, йди на базар збирати гроші», тому вважають позов не доведеним та таким, що не підлягає до задоволення відповідно до діючого законодавства.

Суд, вислухавши сторони, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи, з'ясував, що

ІНФОРМАЦІЯ_1 року в приміщенні будинку культури с. Максимівка Кременчуцького району відбулись загальні збори Громадської організації «Максимівка» на яких були присутні більш ніж 57 власників земельних паїв та інші особи.

Наведене підтверджено протоколом зборів громади та реєстром осіб, які брали участь у зборах.

Перед завершенням зборів депутатом ОСОБА_9 було підняте питання про надання земельних ділянок учасникам АТО за рахунок не витребуваних земельних паїв, з приводу чого з запереченнями з трибуни виступив ОСОБА_1

Відповідач ОСОБА_2, який був присутній на зборах і знаходився в залі будинку культури с. Максимівка в присутності більш ніж 57 власників земельних паїв та інших осіб, висловився на адресу ОСОБА_1 - «Хто ти такий, щоб вирішувати ці питання, ти на базарі гроші крав, ти не маєш права говорити», чим розповсюдив недостовірну інформацію, яка не відповідає дійсності, ганьбить честь і гідність.

Наведене підтверджується поясненнями свідків ОСОБА_10, ОСОБА_8, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13 та ОСОБА_14, розписками ГО «Майдан» від 04.08, 14.08., 15.09.2014 року про отримання від ОСОБА_1 допомоги в зону АТО.

При цьому суд враховує пояснення відповідача ОСОБА_2, що на час зборів ІНФОРМАЦІЯ_1 року та на час розгляду справи він не володіє ні якою інформацію про вчинення позивачем ОСОБА_1 крадіжок або присвоєння матеріальної допомоги зібраної для передачі в зону АТО, як і наявності будь якої інформації про звернення до відповідних правоохоронних органів з зазначених підстав.

Суд також враховує, що свідки ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17 та ОСОБА_9, яки допитані за клопотанням відповідача, пояснили, що не звертали увагу на виступ ОСОБА_1 та репліки ОСОБА_2 в його адресу.

Відповідно до ст.ст. 277, 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та

честі, гідність та честь фізичної особи є недоторканими і фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі, фізична особа, особисті немайнові права якої

порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Негативна інформація, поширена про особу, вважається

недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію, такий же спосіб, у який вона була поширена.

Разом з тим, відомості, які порочать честь, гідність чи ділову репутацію повинні містити інформацію щодо конкретних фактів поведінки певної особи або конкретних обставин її життя; стосуватися певної сфери життя чи діяльності громадянина або організації, а саме професійної діяльності; містити загальну оцінку поведінки особи або конкретних обставин такої поведінки.

Як роз'яснено у п. п. 15,18 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» № 1 від 27 лютого 2009 року, при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і всебічно здійснювати своє особисте немайнове право.

Відповідно до частини другої статті 30 Закону України "Про інформацію" оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази у відповідності до ст. 60 ЦПК.

З врахуванням наданих сторонами доказів, суд вважає, що відповідачем ОСОБА_2 поширена недостовірна інформація, тобто така, що не відповідає дійсності, і стосується конкретно позивача та порушує його особисті немайнові права, а саме що ОСОБА_1 вчиняв крадіжки грошей на базарі.

Інша частина висловлювання - «Хто ти такий, щоб вирішувати ці питання, ти не маєш права говорити», на думку суду є оціночними судженнями, не містять фактичних даних та не підлягають доведенню їх правдивості і спростуванню.

Вирішуючи питання, щодо обраного позивачем ОСОБА_1 способу захисту зобов'язати відповідача протягом тижня з дня набрання рішення суду законної сили, в приміщенні будинку культури Максимівської сільради публічно вибачитись перед ним за розповсюдження неправдивих відомостей, що паплюжать честь і гідність, суд враховує роз'яснення пункту 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» № 1 від 27 лютого 2009 року, що вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві. Разом із тим, особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв'язку з цим суди повинні брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь, ст. 277 ЦК України, заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права, ст. 278 ЦК України, тощо.

Статтею 16 Глави 3 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

З врахуванням наведеного суд вважає, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений Цивільним Кодексом України.

Таким чином суд вважає, що позов підлягає до задоволення в частині визнання недостовірними, поширені відповідачем ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 року на загальних зборах Громадської організації «Максимівка» відомості, що ОСОБА_1 вчиняв крадіжки грошей на базарі, в іншій частині позов до задоволення не підлягає.

Враховуючі, що позов задоволено частково з відповідача підлягають до стягнення судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 16, 23, 275-278, 280, 297 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 61, 79, 84, 88, 119, 209, 212, 214, 215, 218 ЦПК, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати недостовірними, такими, що не відповідають дійсності, ганьблять честь і гідність ОСОБА_1 поширені ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 року на загальних зборах Громадської організації «Максимівка» відомості, що ОСОБА_1 вчиняв крадіжки грошей на базарі.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 244 /двісті сорок чотири/ гривні 10 копійок сплаченого судового збору.

В іншій частині позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Полтавської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги. У разі якщо рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя А. В. Кузнецов