УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" квітня 2016 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 січня 2016 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 січня 2016 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Форма і зміст заяви про перегляд заочного рішення визначена у статті 229 Цивільного процесуального кодексу України.

Як визначено у частині другій статті 229 Цивільного процесуального кодексу України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено:

1)найменування суду, який ухвалив заочне рішення;

2)ім'я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв'язку;

3)обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це;

4)посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача;

5)клопотання про перегляд заочного рішення;

6)перелік доданих до заяви матеріалів.

До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю осіб, які беруть участь у справі, та копії всіх доданих до неї матеріалів.

Виходячи зі змісту поданої заяви, заявником не визначено коло осіб, які брали участь у справі ( позивач та відповідач, адреси місця проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв'язку, якщо такі відомі.

До заяви про перегляд заочного рішення долучаються докази, якими заявник обґрунтовує свої заперечення щодо предмету спору, однак заявником до суду подана лише заява про перегляд заочного рішення в одному екземплярі без будь-яких документів, які мають спростувати підстави зверхня позивача з позовом до суду та стосуються предмету спору.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 12 березня 2016 року позивачу надано строк для виправлення недоліків до 18 березня 2016 року, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

28 березня 2016 року заявник ОСОБА_1 отримала ухвалу суду, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням, яке приєднано до матеріалів справи, однак в межах визначеного судом строку не надано докази, які мали підтвердити виконання вимог суду, які викладені в ухвалі суду від 12 березня 2016 року, в порядку передбаченому ст.73 Цивільного процесуального кодексу України, позивач не зверталась до суду з клопотанням про продовження процесуальних строків для виконання ухвали.

Відповідно до ч.2 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, коли позивач відповідно до вказівок судді у встановлений строк не виконає всі перелічені в статтях 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119-121, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 січня 2016 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором вважати неподаною та повернути заявнику ОСОБА_1

Роз'яснюю заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :