УХВАЛА

іменем України

"29" квітня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення, -

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення та просив переглянути заочне рішення, винесене у справі № 755/14213/15-ц, згідно якого накладено арешт на його нерухоме майно. Просить розглянути заяву та скасувати заочне рішення про арешт рухомого майна для врегулювання спору шляхом підписання додаткової угоди.

Ухвалою суду від 11 січня 2016 року заява ОСОБА_1 була залишена без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж п'ять днів з дня отримання заявником ухвали.

Заява не відповідає вимогам ст.ст.119, 229 ЦПК України.

Згідно частини ст. 229 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: найменування суду, який ухвалив заочне рішення; ім'я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв'язку; обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; клопотання про перегляд заочного рішення; перелік доданих до заяви матеріалів..

Як вбачається з матеріалів заяви заявник просить суд скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва по справі № 755/14213/15-ц.

Згідно даних комп"ютерної програми документообігу "Д-3" Дніпровського районного суду м. Києва заочне рішення по справі № 755/14213/15-ц судом не виносилося.

Тому заявнику необхідно уточнити дату заочного рішення.

Згідно з вимогами ст. 229 ЦПК України заява повинна містити обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Цивільне процесуальне законодавство у ч.1 ст.232 закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню.

Під доказами, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в контексті ч.1 ст.232 ЦПК України, вважаються такі фактичні дані, на підставі яких суд може встановити обставини, що обґрунтовують заперечення відповідача проти позову, а також інші обставини, які могли б вплинути на зміст ухваленого за результатами заочного розгляду справи рішення суду.

З урахуванням зазначених норм права необхідно уточнити вимоги про перегляд заочного рішення.

Згідно з ч.2 ст.228 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

30 грудня 2015 року звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

Частиною 2 статті 72 ЦПК України передбачені наслідки пропущення процесуальних строків, документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, якщо суд за клопотанням особи, що їх подала, не знайде підстав для поновлення або продовження строку.

Відповідно до ст.73 ЦПК України суд поновляє або продовжує строк, встановлений відповідно судом або законом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин. Питання про поновлення чи продовження пропущеного строку вирішує суд, у якому належало вчинити процесуальну дію або до якого потрібно було подати документ чи доказ.

Тому у разі пропуску строку звернення до суду, заявнику необхідно повідомити суд, чим підтверджуються поважність причин пропуску процесуальних строків для звернення до суду. У разі необхідності звернутися до суду з необхідним клопотанням.

Згідно ст. 230 ЦПК України суд прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим особам, які беруть участь у справі. Одночасно суд повідомляє особам, які беруть участь у справі, про час і місце розгляду заяви.

Якщо у справі брали участь інші особи, то в заяві про скасування заочного рішення необхідно їх зазначити в якості заінтересованих осіб.

Згідно з вимогами частини 4 ст. 229 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю осіб, які беруть участь у справі, та копії всіх доданих до неї матеріалів.

З урахування зазначеного, до заяви необхідно додати її копію та копії документів, що додаються до неї, для заінтересованих осіб.

Відповідно до ч.6 ст. 229 ЦПК України, до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

До заяви не додано квитанцію про оплату судового збору.

01 листопада 2011 року набрав законної чинності Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" при подачі заяви про перегляд заочного рішення оплаті підлягає судовий збір в розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Місячний розмір мінімальної заробітної плати з 01 січня 2014 року становить 1218 грн. 00 коп.

Тому за подачу заяви про перегляд заочного рішення оплаті підлягає судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп.

У зв'язку з наведеним заявнику необхідно сплатити судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів УДКСУ у Дніпровському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ), 38012871, банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві, Код банку отримувача (МФО) 820019, рахунок отримувача 0005, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір.

Якщо заявника звільнено від сплати судового збору, то необхідно зазначити чим це підтверджується.

Згідно реєстру відправлення поштових повідомлень про направлення Київській міській раді копії ухвали про залишення позову буз руху, штрихкодовий ідентифікатор № 553, копія ухвали заявником отримана 07 квітня 2016 року.

Однак, станом на 29 квітня 2016 року заявник не усунув недоліки, що викладені в ухвалі суду від 11 січня 2016 року.

Згідно ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду, у встановлений строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали, не виконає вимоги визначені ст. ст. 119, 120 ЦПК України, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною 5 ст. 121 ЦПК України встановлено, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність повернення заяви ОСОБА_1 про скасування заочного рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 121, 210 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення, вважати такою, що не подана та повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н. Є. Арапіна