Справа № 405/8596/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2016 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі :

головуючого : Циганаш І.А.

при секретарі : Погрібній А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кіровограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

21.12.2015 року позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, обґрунтувавши його тим, що 22.02.2011 року помер її батько ОСОБА_3.

Після його смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину житлового будинку з відповідною частиною господарсько - побутових будівель та земельну ділянку, на якій він розташований, що знаходяться за адресою м. Кіровоград, провулок Масляниківський, буд. 6.

Згідно правил ст. 1261 Цивільного Кодексу України вона є спадкоємцем першої черги.

3 грудня 2015 року вона звернулася до приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_4 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

Однак приватний нотаріус ОСОБА_4А листом від 03.12.2015 року № 536/02-17 розяснила наступне. Так як її батько ОСОБА_3 помер, то у строк до 22.08.2011 року вона мала б подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса. Однак вона цього не зробила, а тому в силу ст.1270 Цивільного Кодексу України вважається такою, що спадщину не прийняла.

Проте із такою заявою про прийняття спадщини до нотаріуса вона не зверталася, оскільки після смерті батька ОСОБА_3 їй стало відомо про наявність заповіту на її брата ОСОБА_5.

Натомість її брат ОСОБА_5 не скористався своїм правом на спадкування за заповітом. Про вказану обставину їй стало відомо в ході телефонної розмови з ним у жовтні 2015 року, а вже 20 жовтня 2015 року, у присутності нотаріуса Владивостокського нотаріального округу Приморського краю ОСОБА_6, склав заяву про те, що він не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3, строк прийняття спадщини пропущений і поновлюватися ним в судовому порядку не буде, на спадщину він не претендує, не заперечує, щоб свідоцтво про право на спадщину за законом було видане доньці спадкодавця ОСОБА_1.

Враховуючи зміст статей 1216, 1217, 1220, 1225, 1261, 1268, 1269, ч.1 ст. 1270, ч. 3 ст. 1272 Цивільного Кодексу України просить визначити їй додатковий строк 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3, який помер 22.02.2011 року.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позові.

В судове засідання представник відповідача ОСОБА_2 власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради не зявився, надав письмові пояснення, де просив здійснити розгляд справи у відсутності їх представника, повно і всебічно зясувати обставини, на які посилається ОСОБА_1, враховуючи зміст ч.1 ст. 1269, ч. 1 ст.1270, 1272 ЦК України, п.24 Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008року.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно копії свідоцтва про народження вбачається, що батьком ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 являється ОСОБА_3 ( а.с. 9 ).

Як вбачається з копії свідоцтва про укладення шлюбу серії І-ОЛ № 402816 ОСОБА_8 17 грудня 1983 року уклав шлюб з гр. ОСОБА_1, який було зареєстровано міським відділом ЗАГС м. Кіровограда, після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_1 (а.с.42).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії І-ОЛ № 130318, виданого 23 лютого 2011 року міським відділом по державній реєстрації смертей ОСОБА_9 управління юстиції у Кіровоградській області вбачається, що ОСОБА_3 помер 22 лютого 2011 року ( а.с. 10).

В судовому засіданні встановлено, що після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно 1/2 частина житлового будинку з відповідною частиною господарсько - побутових будівель та земельна ділянка, на якій він розташований, що знаходяться за адресою м. Кіровоград, провулок Масляниківський, буд. 6.

З заповіту від 29 березня 2006 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Кіровоградської державної нотаріальної контори ОСОБА_10 та зареєстрованого в реєстрі за №3-516 вбачається, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 належні йому на праві особистої власності частину житлового будинку з відповідною частиною господарсько - побутових будівель та земельну ділянку, на якій він розташований, що знаходяться за адресою м. Кіровоград, провулок Масляниківський, буд. 6 заповів ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 ( а.с. 11).

Згідно заяви серії 25 АА № 1558641 в органи нотаріату України від 12 жовтня 2015 року ОСОБА_5, зареєстрованої в реєстрі за № 3-1249 нотаріусом Владивостокського нотаріального округу Приморського краю ОСОБА_6 вбачається, що йому було відомо, що ОСОБА_3 заповідав йому 1/2 частину житлового будинку з відповідною частиною господарсько - побутових будівель та земельну ділянку, на якій він розташований, що знаходяться за адресою м. Кіровоград, провулок Масляниківський, буд. 6, але спадщину він не прийняв, строк для прийняття спадщини ним був пропущений, поновлювати строк в судовому порядку він не бажає, так як на спадщину не претендує, не заперечує, щоб свідоцтво про право на спадщину по закону було видано на імя дочки померлого ОСОБА_1 (а.с.13).

Відповідно до пункту 5 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» за наявності заповіту на все майно правило частини другої статті 1223 ЦК застосовується у разі неприйняття спадщини або відмови від спадщини усіма спадкоємцями за заповітом.

У разі неприйняття спадщини чи відмови від неї одним із спадкоємців за заповітом застосовується норма частини першої статті 1275 ЦК, відповідно до якої частка у спадщині, яку він мав право прийняти, переходить до інших спадкоємців за заповітом і розподіляється між ними порівну.

Згідно розяснення приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_4 від 03.12.2015 року № 536/02-17 вбачається, що згідно довідки № 637, виданої 16.11.2015 року головою квартального комітету № 5 Ленінського району м. Кіровограда разом з ОСОБА_3 на час відкриття спадщини за адресою м. Кіровоград, провулок Масляниківський, буд.6 проживала та була зареєстрована ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_4, інші особи не проживали та не були зареєстровані. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви ним заяви про прийняття спадщини (п.3 ст.1272 ЦК України), для вирішення вказаного питання рекомендовано звернутися до суду (а.с.8).

З листа державного нотаріуса Кіровоградської міської державної нотаріальної контори № 1 від 31.03.2016 року вбачається, що за даними Спадкового реєстру після смерті ОСОБА_3, померлого 22.02.2011 року спадкова справа не заводилась (а.с.40).

ОСОБА_1 пропустила встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, а саме не подала вчасно заяву про прийняття спадщини, яка передбачена ч. 1 ст. 1269 ЦК України, у звязку з чим їй було відмовлено у включенні до кола спадкоємців, розяснено про необхідність звернення до суду за визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини ( а.с. 8 ).

Судом встановлено, що позивач дізналася про смерть батька одразу після його смерті 22 лютого 2011 року.

До нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_1 звернулася тільки 03.12.2015 року (а.с.8).

З ксерокопії паспорту вбачається, що ОСОБА_1 проживає та зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_5 з 17 серпня 2004 року (а.с.32-33).

Згідно п. 24, 25 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відмова від прийняття спадщини на користь інших спадкоємців допускається лише протягом строку для прийняття спадщини. Після закінчення цього строку частка у спадщині не може бути збільшена з тих підстав, що хто-небудь зі спадкоємців відмовляється від спадщини на користь інших спадкоємців. У таких випадках особа, яка прийняла спадщину, має право розпорядитись усім або частиною майна, отриманого в порядку спадкування, шляхом відчуження її іншому спадкодавцеві за договором купівлі-продажу, дарування, міни тощо.

У разі відкликання спадкоємцем своєї відмови від прийняття спадщини протягом строку, встановленого для її прийняття, він відновлює своє право на спадкування.

Відмова спадкоємця за заповітом від прийняття спадщини не позбавляє його права на спадкування за законом.

Коло осіб, на користь яких спадкоємець може відмовитися від прийняття спадщини, є вичерпним і за його волевиявленням змінюватись або доповнюватись не може. У разі коли спадкоємець відмовився від прийняття спадщини на користь особи, вказаної в статті 1266 ЦК, правила про спадкування за правом представлення не застосовуються.

За наведених обставин та приймаючи до уваги те, що спадкодавець ОСОБА_3 помер 22 лютого 2011 року, позивач знала про смерть батька, отримувала свідоцтво про поховання 24.02.2011 року (а.с.7) і мала можливість вчасно реалізувати свої спадкові права та обовязки, з заявою про прийняття спадщини позивач звернулася до нотаріальної контори тільки 03.12.2015 року, поважних причин, повязаних з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, що заважали їй вчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 не надала, тому суд вважає, що в задоволенні позовних вимог позивачу повинно бути відмовлено.

Дані правовідносини регулюються ст. ст. 11, 15, 16, 1270, 1272 ЦК України.

У відповідності до Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 при предявленні позову сплачено судовий збір на користь держави у розмірі 487 грн. 20 коп.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 79, 88, 212-215, 218 ЦПК України ,-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини відмовити в повному обсязі.

Судові витрати віднести за рахунок позивача - ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів після проголошення рішення через Ленінський районний суд м. Кіровограда до Апеляційного суду Кіровоградської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда ОСОБА_12