Справа № 204/5817/14-ц
Провадження № 2/204/17/16
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬК
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2016 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Дубіжанської Т.О.

при секретарі Сорокіній А.С.

за участю позивачки ОСОБА_1

за участю представника позивачки ОСОБА_2

за участю відповідача ОСОБА_3

за участю представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпропетровську справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної пожежею, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2014 року позивач звернулася до суду з позовною заявою, якою просила стягнути з відповідача на її користь відшкодування заподіяної пожежею майнову шкоду в сумі 210 335 грн., витрати, повязані з проведенням оцінки збитків в сумі 800 грн., а також судові витрати по справі у розмірі 2 233 грн. 15 коп. В обґрунтування позову вказала, що вона є власником будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1/8. 28.03.2014 року за адресою: м. Дніпропетровськ, 28/4, де проживає відповідач сталося загорання в гаражі, пожежа з якого поступово перекинулась на прилеглий житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_2/8, в результаті чого було повністю знищено дах будинку та значна частина споруди, про що був складений відповідний акт про пожежу від 28.03.2014 року. Окрім акту про пожежу ДМУ ГУ ДСУ з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області направлено лист від 18.04.2014 року, де зазначено, що кінцеву відповідь стосовно пожару має дати Красногвардійський РВ ДМУ ГУ МВС України в Дніпропетровській області. В ході перевірки Красногвардійського РВ ДМУ ГУ МВС України в Дніпропетровській області було зроблено висновок від 07.04.2014 року, згідно якого встановлено, що пожежа виникла всередині приміщення гаражу, попередня причина пожежі коротке замикання електропроводки. Також встановлена відсутність слідів злому вхідних воріт гаражу, а отже факт проникнення сторонніх осіб до даного приміщення виключається. Оскільки факт проникнення до гаражу не встановлено, то ймовірність підпалу невідомою особою даного гаражу з середини також виключається. Листом від 20.06.2014 року за № 67-148-14 прокуратурою Красногвардійського району повідомлено, що порушень чинного законодавства під час розгляду та підготовці висновку Красногвардійського РВ ДМУ ГУ МВС України в Дніпропетровській області не виявлено. Згідно листа № Р-32/01-26 від 02.06.2014 року головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, будь-яких погоджень щодо будівництва гаражу по пров. Калініна б. 28 кв. 4 в Дніпропетровську не надавалось. На її запит Дніпропетровська міська рада листом від 26.05.2014 року № 8/13-588 повідомила, що будинок за адресою: АДРЕСА_1/8 знаходиться в межах історичного ареалу № 1- «Історичний центр міста», а проведення будівельних робіт на цій території, оформлюється згідно з чинним законодавством. Відповідач ніколи не звертався з питанням прибудови гаражу до її двоповерхового будинку. Жодних погоджень щодо будівництва гаражу, способом прибудови трьох стін впритул до її будинку вона не давала. Про існування будь-яких дозволів їй невідомо. Також вказав, що між будинком 26 кв. 7/8 по пров. Калініна в м. Дніпропетровську і буд. 28 кв. 4 пров. Калініна м. Дніпропетровськ знаходиться проїзд, а зараз на цьому місці знаходиться гараж відповідача. Пожежею завдано значної матеріальної шкоди, будинок повністю знаходиться в непридатному для експлуатації стані. Згідно звіту про незалежну оцінку ринкової вартості причиненої шкоди при пожежі, житлових вбудованих приміщень, квартири № 7,8 розташованих за адресою: м. Дніпропетровськ. пров. Калініна, буд. 26, вартість будівельних матеріалів складає 112 054 грн., а розмір витрат на ремонт складає 98 281 грн. Загальна вартість робіт по усуненню причиненої шкоди після пожежі та відновлення приміщень після пожежі складає 210 335 грн. Також, за надання послуг з проведення оцінки вона сплатила 800 грн., оскільки відповідач у добровільному порядку компенсувати матеріальну шкоду відмовляється, тому вона вимушена звернутися з даним позовом до суду.

У судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Крім того, представник позивачки суду пояснила, що після того, як в приміщенні відповідача виникла пожежа, вона поступово перекинулась на належне позивачу на підставі договору купівлі-продажу житлове приміщення, від чого позивачка значною мірою постраждала. Внаслідок пожежі було знищено дах будинку та споруди. Позивач запропонувала відповідачу відшкодувати шкоду, але відповідач заперечував. Було проведено оцінку майна, яке було пошкоджено пожежею. Гараж відповідачем був побудований на місці старого сарайчика, який не був побудований до будинку позивача. Коли відповідач побудував гараж, то гараж став прибудованим до будинку позивача. Внаслідок того, що відповідач побудував гараж без її дозволу, без дозвільних документів порушуючи будівельні та санітарно-епідеміологічні норми, то пожежна машина не могла заїхати до місця пожежі і тому пожежа не була вчасно погашена. Відповідач повністю знехтував існуючими правилами пожежної безпеки, необхідними обовязками та вимогами щодо протипожежного розриву передбаченого в державних будівельних нормах прибудував впритул до сусіднього двоповерхового житлового будинку гараж, та допустив виникнення пожежі всередині свого гаражу. Позивачка звернулася до Красногвардійського РВ ДМУ ГУ МВС України в Дніпропетровській області з заявою про встановлення винних осіб. В ході перевірки було зроблено висновок від 07.04.2014 року, яким встановлено, що пожежа виникла всередині приміщення гаражу, попередня причина пожежі коротке замикання електропроводки. Також встановлена відсутність слідів злому вхідних воріт гаражу, а отже факт проникнення сторонніх осіб до даного приміщення виключається. Оскільки факт проникнення до гаражу не встановлено, то ймовірність підпалу невідомою особою даного гаражу з середини також виключається. Таким чином, відповідач, як власник гаражу є винною особою у виникненні пожежі. Після отримання даного висновку позивач звернулася листом до прокуратури з вимогою підтвердити чи спростувати даний висновок. Прокуратурою Красногвардійського району м. Дніпропетровська було повідомлено, що порушень чинного законодавства під час розгляду та підготовці висновку Красногвардійського РВ ДМУ ГУ МВС України в Дніпропетровській області не виявлено. Відповідачем було надано технічний висновок № 18/2014, щодо ймовірної причини виникнення пожежі, який було виготовлено інженером ВТВ ДВЛ ГУ ДСНС в Дніпропетровській області ОСОБА_5, проте даним технічний висновок не спростовано висновок про результати перевірки інформації Красногвардійським РВ ДМУ ГУ МВС України в Дніпропетровській області від 07.04.2014 року, оскільки ОСОБА_5 не мав можливості обєктивно та повноцінно зазначити наймовірнішню причину пожежі, оскільки висновок ґрунтується тільки на усних поясненнях відповідача та оглядом місця пожежі, де обстановка змінена. Тому, майнова шкода повинна бути відшкодована відповідачем у повному обсязі.

У судовому засіданні відповідач заперечував проти задоволення позову, та просив відмовити у його задоволенні. Суду пояснив, що 27.03.2014 року він закривав свій гараж самостійно близько 11 год. 30 хвл. Так пізно він його закривав, тому що він закінчив ремонт кухні і заносив сі своїм сином у гараж залишки будівельних матеріалів. Він вимикнув світло і не відчував ніяких сторонніх запахів, які б могли його застережити. Ліг спати близько 24 год. і його розбудила дружина, яка йому повідомила, що невідомі особи ходять по подвірю. Ці люди повідомили, що його гараж горить. Близько 02 год. він вийшов на подвіря і побачив, що з-під гаражу вбачається полумя. Він відкрив гаражні ворота з боку подвіря і помітив, що у верхній частині гаражу клубиться дим та полумя. Пожежні відразу ж приїхали і на протязі 10 хвл. погасили вогонь. Гараж має два входи, він має вхід з подвіря та вхід з боку вулиці. Ані він, ані його син ворота гаражу не відчиняли. Він відчинив ті ворота, які виходили саме у його подвіря. Про даний факт він письмово пояснив працівникам міліції. Чоловік, який їх розбудив і повідомив про те, що горить його гараж, стверджував, що він їхав та бачив, що його гараж загорівся першим, проте у нього з цього приводу є великі сумніви, оскільки з того місця від куди він їхав неможливо побачити, що саме його гараж загорівся першим. Після того, як рятувальники погасили його гараж, будинок увесь час тлів, а потім він спалахнув так сильно, там було полумя метрів 7-8, що рятувальники не могли його погасити на протязі двох годин. Після того, як було погашено пожежу, до нього підійшов інспектор Габієвський І.С. і повідомив його про те, що пожежа виникла у середені приміщення гаражу, попередня причина пожежі: коротке замикання електромережі. Проте, він з даним висновком був незгоден, оскільки проводка проходила ліворуч, а місце займання було праворуч. Тим більш, у нього чотири ступеня захисту, оскільки стояли автомати. Висновок від 07.04.2014 року не оскаржували, оскільки даним висновком нічого не встановлено. Він заперечує факт пожежі із-за проводки. Вважає, що ніякої шкоди він не завдавав.

У судовому засідання представник відповідача пояснив, що заперечує проти задоволення позовних вимог та просить у її задоволенні відмовити. Суду пояснив, що відповідач дійсно 01.04.2014 року звертався до правоохоронних органів з заявою про вжиття заходів до встановлення та притягнення до кримінальної відповідальності невідомих та невстановлених осіб, які вчинили пожежу. 15.04.2014 року відповідач звертається з заявою до начальника Красногвардійського РВ ГУМВС України в Дніпропетровській області з проханням належним чином відреагувати на його звернення, забезпечення можливості давати пояснення з приводу пригоди, що сталася в ніч з 27 на 28 березня 2014 року в гаражі домоволодіння № 28 по пров. Калініна у м. Дніпропетровську. І тільки після цього був призначений слідчий. Також, відповідач звертався до правоохоронних органів з приводу крадіжки камер відео спостереження не задовго до пожежі. Про те, що проводилася будь-яка перевірка за заявою позивачки їм нічого невідомо. Кримінальне провадження за заявою відповідача з приводу пожежі порушено, але наразі проводиться слідство, ніяких результатів не прийнято.

Вислухавши сторони, свідків, спеціаліста, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

У судовому засіданні встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 01.07.1990 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 та зареєстрованого в реєстрі за № 1485 та зареєстрованого в КП ДМБТІ позивачці ОСОБА_1 належить квартири 7/8, що знаходиться в АДРЕСА_3 (а.с. 45-46). Згідно технічного паспорта, відповідачу ОСОБА_3 належить 54/100 частини будинку № 28 по пер. Калініна у м. Дніпропетровську (а.с.102-110). У судовому засіданні також встановлено що гараж, розташований за адресою: м. Дніпропетровськ, пров. Калініна, 28/4 належить відповідачу ОСОБА_3 Крім того, дані обставини визнані сторонами у судовому засіданні.

28.03.2014 року орієнтовано о 01 год. 55 хвл. за адресами: м. Дніпропетровськ, пров. Калініна, буд. 28/4 та пров. Калініна, 26 сталася пожежа, внаслідок якої, знищено гараж, електроінструменти, човен, шпалери. У будинку знищено пластик для ремонту, дах будинку. Пошкоджено: гараж, дах, стеля, речі домашнього вжитку, будинок, перекриття між першим та другим поверхом, двері, вікна, речі домашнього вжитку. Пошкоджений автомобіль Ssang Yong, номерний знак НОМЕР_1, 2008 року випуску. Прямі збитки від пожежі встановлені в розмірі 33 024 грн. Ймовірна причина пожежі встановлюється співробітниками Красногвардійського РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області що підтверджується актом про пожежу від 28.03.2014 року (а.с. 7-8).

07.04.2014 року о/у СКР Красногвардійського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області лейтенантом міліції ОСОБА_7 було складено висновок про результати перевірки інформації, що надійшла до чергової частини, яким було на підставі пояснень очевидців подій встановлено, що слідів злому вхідних воріт гаражу за вищевказаною адресою не було, а отже факт проникнення сторонніх осіб до даного приміщення виключається. Оскільки факту проникнення до гаражу не встановлено, то ймовірність підпалу невідомою особою даного гаражу з середини також виключена. Згідно з поясненнями інспектора 5 ДПРЧ ОСОБА_8 пожежа виникла в середині приміщення гаражу, попередня причина пожежі коротке замикання електромережі. Відповідно з актом про пожежу 3 003882 причина виникнення пожежі не встановлена (а.с. 9-10).

Листом № 67-148-14 від 20.06.2014 року прокуратура Красногвардійського району м. Дніпропетровська повідомила, що законність висновку Красногвардійським РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області перевірено, в ході якої порушень чинного законодавства не виявлено (а.с. 11).

Згідно звіту незалежної оцінки ринкової вартості, сума спричиненої шкоди при пожежі жилих вбудованих приміщень квартири 7/8, розташованих за адресою: м. Дніпропетровськ, пров. Калініна, буд. 26 літ. Б1-1, б-2 складає 210 335 грн. (а.с.19-37).

Згідно ч. 4 ст. 2 Закону України «Про пожежну безпеку», забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників, а в жилих будинках приватного житлового фонду та інших спорудах, на дачах і садових ділянках - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

Статтею 6 даного закону передбачено, що громадяни України, іноземні громадяни та особи без громадянства, які перебувають на території України, зобовязані: виконувати правила пожежної безпеки, забезпечувати будівлі, які їм належать на праві особистої власності, первинними засобами гасіння пожеж і протипожежним інвентарем, виховувати у дітей обережність у поводженні з вогнем; повідомляти пожежну охорону про виникнення пожежі та вживати заходів до її ліквідації, рятування людей і майна.

Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Зокрема збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних ) зобовязань. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний звязок як елемент цивільного правопорушення виражає звязок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. При цьому, в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обовязок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний звязок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок, а є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. (п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6).

Тобто, під час судового засідання за позовом про відшкодування матеріальної шкоди, позивач повинен довести існування шкоди, її розмір (у даному випадку грошовий розмір), те, що шкода заподіяна саме неправомірною, винною дією чи бездіяльністю відповідача, та між цією дією чи бездіяльністю і шкодою є безпосередній причинний зв'язок.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Суд вважає, що позивач не довела наявність вини відповідача у спричинені їй майнової шкоди. Вказаний висновок суду ґрунтується на наступному.

Стверджуючи про наявність вини відповідача в спричинені шкоди, позивач посилається на такі обставини: пожежа виникла в гаражі, що належить відповідачеві та згідно висновку Красногвардійського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області причиною пожежі є коротке замикання електропроводки.

На підтвердження даних посилань позивачка та її представник посилаються на пояснення свідків та висновок Красногвардійського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області.

Так, свідок ОСОБА_9 суду пояснив, що він проживає поруч з будинками сторін. Він прокинувся від гарі і побачив, як виїжджала з гаража машина відповідача. Коли він спустився, то ворота гаражу були відчинені і стояв відповідач. Коли відповідач вигонив машину з гаражу, вже були пожежники, яки гасили будинком, і він не бачив осередок полумя, яке б було у гаражі. Полумя горіло і проходило між гаражем і будинком, як раз над вікном від якого пішов пожар будинку позивачки. ОСОБА_10 звідки було полумя він не бачив. Дірки у гаражі він не бачив. Коли він тільки підійшов, йому молодий чоловік розповів, що він проходив мимо і помітив, як горить гараж, і що він відразу ж почав стукати у хвіртку, а потім заліз через огорожу і почав стукати у двері, доки не розбудив господарів. Його правоохоронні органи не допитували.

Свідок ОСОБА_10 суду пояснила, що у цей час її дома не було, їй зателефонував сусід і повідомив, що горить будинок позивачки. Вони з чоловіком приїхали хвилин через 20 та побачили, що пожежники тільки приїхали та розкладали прилади гасіння пожежі. Коли відповідач викотив машину з гаражу пожежники вже були. З гаражу спочатку димилося з правої сторони, а потім спалахнуло і почав горіти будинок. Коли приїхала міліція, то вона давала міліції пояснення. При дослідженні гаражу, відповідач був присутній, він ходив з міліцією і пожежниками. Коли вона з чоловіком приїхали, то бачили, що ворота гаражу були зачинені, а потім бачили, як відповідач викотив машину з гаражу. Машина не горіла. Вона особисто підходила до гаражу і бачила, що дим у гаражі був праворуч, а саме з того боку, яка примикає до будинку. Усі, хто був присутній сказали, що пожежа виникла внаслідок замикання електромережі. Коли їй зателефонували і повідомили про пожежу, то коли вона приїхала то невідома особа на імя Юрій розказав, що спочатку дим йшов з гаражу. Будинок позивачки стоїть, як нежитлове приміщення у стадії ремонту. Позивачка там не проживала.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Аналізуючи пояснення свідків, суд прийшов до переконання, що дані свідки підтвердили звідки саме виник осередок пожежі, оскільки вони прибули до місця пожежі, коли відповідач або виганяв, або викатуав належний йому автомобіль з гаража. Пожежі в гаражі не було, було тільки задимлення. Полумя горіло і проходило між гаражем і будинком, як раз над вікном від якого пішов пожар будинку позивачки.

Однак, пояснення свідків щодо причини виникнення пожежі, судом не можуть бути прийняті як належний та допустимий доказ, оскільки ці обставини підтверджуються письмовими висновками спеціалістів.

22.04.2014 року Дослідно-випробувальною лабораторією ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області було виготовлено технічний висновок № 18/2014, згідно якого, осередок пожежі, що сталася 28.03.2014 року у приміщенні гаража, який розташований за адресою: м. Дніпропетровськ, пров. Калініна, 28/4, розташований у правій частині, відносно воріт другого приміщення гаража, у місці розташування стелажа. Пожежа, що сталася наймовірніше виникла внаслідок підпалу невстановленою особою (особами) (а.с. 64-90).

У судовому засіданні допитаний у якості спеціаліста ОСОБА_5 суду пояснив, що підтримує свій технічний висновок, а також зазначив, що термін часу проведення дослідження впливає на результат дослідження після пожежі, чим більше термін проведення дослідження, тим менше можливості встановити причину пожежі. Для складання технічного висновку, він керувався письмовими поясненнями потерпілою та власником гаража, поясненнями відповідача, наданими фотографіями та ним було проведено огляд гаража. Коли він прийшов для огляду гаража, місце огляду було вже придбано від пожежі, на його запитання, де ділося сміття від пожежі, відповідач йому повідомив, що йому дозволили прибрати у гаражі чи пожежники чи працівники міліції. Залишків від горіння не було. Були залишки конструкції даху металеві, залишки деревини від горіння. На момент огляду, в гаражі взагалі не було залишок електропроводки. Він бачив на наданих фотографіях, які були зроблені після пожежі, частини автоматів та частини електропроводів, які мали термічне оплавлення. При виготовлені висновку, йому взагалі не надавалися пояснення свідків та протоколи огляду. Оскільки місце пожежі було змінено, то дослідження проводилось методом виключення, тобто розглядалося три причини: електропроводка, необережне поводження з вогнем та підпал. У місці виникнення пожежі слідів розташування електропроводки не виявлено, були виявлені сліди автоматів. Був встановлений осередок пожежі, який був праворуч від сміжної стіни будинку На стіні будинку немає слідів проводки. Якби слідчим було направлено на хімічну експертизу сліди горіння та проводка, то можливо б було встановити точну причину пожежі. Ці залишки пожежі повинен був взяти на експертизу слідчий, який проводив огляд. Причину пожежі встановлює міліція, а їх установа не займається спеціальним розслідуванням пожежі та встановлення причини пожежі. Для встановлення причини короткого займання, слідчий повинен був вилучити автомати, електропроводу, по якій видно коротке замкнення та направити ці предмети на експертизу, проте, слідчим, який проводив огляд не було вилучено електропроводку, а також слідчим не залучалися спеціалісти для проведення лабораторних досліджень хоча б будь якої причини пожежі. При дослідженні можливо допустити, що причиною пожежі є занесення стороннього джерела запалення ззовні, оскільки осередок пожежі був конусом і це означає, що можливо пожар виник шляхом підпалу горючими матеріалами. Самого проникнення він у технічному висновку не допускав. Гараж складається із трьох стін, які прибудовані до стіни будинку, як не прикладай утвориться щілина. Тим більш, з часу будування гаражу, земля дає посадку, тому щілина може тільки збільшуватися. Власник гаражу казав, що був також побитий шифер, тому він зробив висновок про можливість зовні занесення горючого матеріалу до місця займання. Осередок пожежі знаходився в гаражі, який складається з двох приміщень, в другому приміщенні праворуч. Місце запалення знаходився з боку подвіря. Осередок пожару знаходився на другій-третій полці стелажу на відстані приблизно метр від підлоги. На самій підлозі осередку пожару не було. На стіні було видно копить. Джерело і причину пожежі встановити неможливо. Причина короткого замкнення ним не розглядалася, оскільки де був осередок пожежі слідів прокладання електропроводки не було, проводка була прокладена на протилежній стіні. Оскільки пожежа мала інтенсивне горіння та швидко розповсюджувалася і полумя було близько 2-х метрів, то можливо зробити висновок, що там знаходилися сильно горючі предмети. З фотокарток вбачається, що у гаражі стояв ящик з красним вином, яке має 14% спирту, тому це не може стати причиною пожежі.

Згідно листа Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 07.08.2015 року за № 6933/02-15, технічний висновок щодо ймовірної причини пожежі відповідає нормативним актам, які регламентують діяльність ДВЛ, а саме постанови з організації роботи дослідно-випробувальної лабораторії територіального органу Держтехногенбезпеки України, затвердженої наказом від 21.12.2012 року за № 273. На момент проведення огляду місця пожежі обстановка в ньому була змінена. У технічному висновку № 18/2014 від 22.04.2014 року наведена ймовірна причина пожежі, яка ґрунтується на встановленому осередку пожежі, аналізу можливих джерел запалювання та технічних причин їх виникнення, визначення умов і обставин, що сприяли виникненню горіння та його розвиткові, аналізу поведінки речовин, матеріалів, виробів і будівельних конструкцій під час пожежі. При цьому наведена у технічному висновку причина пожежі може не співпадати з відповідними висновками органів досудового слідства. Відповідно до чинного законодавства ДНЛ не є експертною установою, а її працівники не є експертами. Згідно ст. 71 КПК України працівники ДВЛ можуть бути залучені органами досудового розслідування або експертами, які проводять пожежно-технічну експертизу у якості спеціалістів для надання технічної допомоги та пояснення з питань, які потребують відповідних спеціальних навичок і знань, щодо встановлення причини пожежі (а.с.182-183).

Відповідно до листа від 18.04.2014 року за № 2991/14 Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області під час проведення досудового розслідування (перевірки) за вказаною справою про пожежу, її дослідження, з підготовкою відповідного висновку спеціалісти ДМУ не залучались (а.с.12).

Крім того, в акті від 28.03.2014 року зазначено, що ймовірна причина пожежі встановлюється співробітниками Красногвардійського РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області.

Як вбачається з протоколу огляду від 28.03.2014 року, проведеного з 04.00 до 04.30 слідчим Чередник Д.С. вбачається, що під час огляду вилучено продукти горіння (а.с. 150), проте висновок Красногвардійського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області не містить посилань про те, що проводилась пожежно-технічна експертиза, яка вирішує питання про встановлення осередку пожежі (місця виникнення початкового горіння); - встановлення часу і шляхів поширення горіння; - встановлення причини, умов і процесів виникнення пожежі; - встановлення обставин, що сприяли виникненню і розвитку пожеж; - визначення пожежонебезпечних властивостей речовин і матеріалів; - встановлення відповідності технічного стану обєкта протипожежним нормам. А електропроводка та автомати взагалі не були вилучені та не направлені на дослідження для встановлення причини пожежі коротке замкнення.

Тому, висновок о/у СКР Красногвардійського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області лейтенанта міліції ОСОБА_7 від 07.04.2014 року, на який посилається позивачка та її представник, не містить доказів, які вказують, що пожежа 28.03.2014 року виникла у гаражі внаслідок дій чи бездіяльності відповідача.

Крім того у судовому засіданні встановлено, що відповідач 01.04.2014 року звернувся з заявою до Красногвардійського РВ ГУМВС України в Дніпропетровській області про вжиття заходів щодо встановлення та притягнення до кримінальної відповідальності невідомих та невстановлених осіб, які в ніч з 27 та 28 березня 2014 року приблизно 02 год. 00 хвл. підпалили його гараж, що знаходиться на території домоволодіння № 28 по пров. Калініна у м. Дніпропетровську, що підтверджується заявами (а.с. 81-83).

Згідно повідомлення Дніпропетровського міського управління ГУМВС України в Дніпропетровській області від 28.10.2015 року, за заявою ОСОБА_11 було порушено кримінальне провадження № 0000882, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.04.2014 року, проте на підставі п.2 ч. 1 ст. 284 КПК України 10.04.2014 року було закрито (а.с.184).

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 09.12.2015 року постанову слідчого СВ Красногвардійського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області ОСОБА_12 від 10.04.2014 року про закриття кримінального провадження скасовано. Ухвала набрала законної сили (а.с.187-188). Тобто на даний час досудове розслідування триває.

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність достовірних доказів наявності вини відповідача в пожежі, внаслідок якої позивачці завдано майнової шкоди, оскільки вина про спричинення шкоди відповідача на доказах не ґрунтується, а ґрунтується тільки на припущеннях, що є недопустимим з огляду на положення ч. 4 ст. 60 ЦПК України, оскільки відповідних експертиз не було проведено, працівники, які складали акт про пожежу не є експертами, висновок, що причиною пожежі є коротке замикання електропроводки в гаражі, що належить відповідачеві, ґрунтується на припущеннях; в матеріалах справи відсутні будь-які докази причинно-наслідкового зв'язку між діями відповідача та завданням шкоди позивачці, а також в судовому засіданні не доведено, як неправомірних дій з боку відповідача, так і його бездіяльності, що могло бути причиною пожежі, тому позовні вимоги не доведені та необґрунтовані і не можуть бути такі припущення спричинення шкоди відповідачем, прийняті судом, як доведеним доказом.

Таким чином, суд вважає що не має підстав для задоволення позову про відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Оскільки позивачу у задоволенні позову відмовлено, суд вважає що не має підстав в повернені позивачу судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 22, 1166 ЦК України, Законом України «Про пожежну безпеку», ст. ст. 10, 11, 57-61, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної пожежею відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Т. О. Дубіжанська