Провадження №2/760/5012/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва,

у складі: головуючого - судді - Оксюти Т.Г.,

при секретарі - Горупа В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Київенерго», ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельної ділянкою, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про усунення перешкод у користуванні земельної ділянкою.

Провадження у справі було відкрито 19.07.2016 року та справу призначено до розгляду.

Справа неодноразово, а саме: 16.08.2016 року та 16.09.2016 року призначалася до розгляду, позивач та її представник належним чином та у встановлені нормами ЦПК України строки, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи.

У судове засідання 16.08.2016 року, позивач не з'явилась, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила (а.с. 17, 21).

У наступне судове засідання 16.09.2016 року позивач та її представник не з'явились, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомили (25, 30, 32).

Отже, суд вичерпав наявні у нього можливості забезпечити явку позивача та її представника в судові засідання.

У судовому засіданні, яке відбулося 16.09.2016 року судом поставлено на обговорення питання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв'язку з другою поспіль неявкою позивача та її представника на підставі ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні не заперечував проти залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача ПАТ «Київенерго» в судовому засіданні не заперечував проти залишення позовної заяви без розгляду.

Вислухавши думку відповідача ОСОБА_2 та представника відповідача ПАТ «Київенерго», дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 3 ЦПК України, яка відтворює конституційне положення про право на судовий захист, у випадках, передбачених законом, до суду можуть звертатися особи, які діють на захист прав, свобод та інтересів іншої особи або державних чи суспільних інтересів.

Статтею 157 ЦПК України встановлено, що суд має розглянути справу протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі - одного місяця.

За змістом ч.3 ст.169 ЦПК України та п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України позовна заява залишається судом без розгляду за таких умов у сукупності: належного повідомлення позивача про час і місце проведення судового розгляду; позивач повторно не з'явився в судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом міститься також у статті 13 ЦК України.

Відповідно до ч.6 ст.13 ЦК України у разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п'ятою цієї статті, суд може зобов'язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ч.3 ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Будучи ініціатором даного судового провадження, маючи інформацію про дату час та місце судового засідання, позивач та його представник в судові засідання не з'являються.

За правилами ч.3 ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Окремо слід зазначити, що згідно ч. 2 ст.207 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач та його представник, не з'являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживають своїми процесуальними правами, а тому суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 197, 207, 209, 210, 293 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ПАТ «Київенерго», ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельної ділянкою.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд міста Києва протягом п'яти днів з дня наступного після її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя