провадження № 2/243/2517/2016
справа 243/4825/16-ц
про залишення позовної заяви без руху
17 червня 2016 року м. Словянськ
Суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області О.В. Ільяшевич, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про припинення права власності, -
ВСТАНОВИВ:
14 червня 2016 року в провадження Словянського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про припинення права власності.
Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.
Пунктом 5 ч. 3 ст. 119, ст. 121 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.
До позовної заяви позивачем додано заяву про відстрочення оплати судового збору до винесення судом рішення у справі. Посилаючись на норми ч. 1 ст. 82 ЦПК України позивач просить відстрочити сплату ним судового збору у звязку із скрутним матеріальним становищем останнього.
Відповідно ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Згідно із нормами ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
За розясненнями, що містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.
Згідно із п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Згідно зі ст. 10 ЦПК України особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Як видно із заяви про відстрочення сплати судового збору та доданих матеріалів, позивач посилається на ту обставину, що на даний час він є тимчасово не працевлаштованим, у звязку із чим не має можливості забезпечити собі мінімальний прожитковий мінімум і його матеріальний стан є дуже тяжким.
Однак, жодних доказів на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, позивачем суду не представлено.
Основною умовою, за якої може мати місце звільнення від сплати судового збору, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.
Сама по собі наведена позивачем обставина не свідчить про наявне скрутне матеріальне становище, за якого позивач не має можливості сплатити судовий збір.
У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.
З огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для відстрочення позивачу сплати судового збору, дану позовну у заяву слід залишити без руху.
При цьому, суд зазначає, що відповідно розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року, якщо заявником не поданоналежних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.
Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на час звернення позивача до суду) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.
Згідно із Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» мінімальна заробітна плата станом на 01 січня 2016 року складає 1 378 грн. 00 коп.
Як видно із позовної заяви, позивач зазначає ціну позову у 45 603 грн. 42 коп.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що за звернення до суду із даним позовом має бути сплачено судовий збір розмір якого становить 551 грн. 20 коп.
Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.
Частиною ч. 1 ст. 122 Цивільного процесуального кодексу України, встановлено, що суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно із ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.
Враховуючи вищевикладене, зазначена позовна заява має бути залишена без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 80, 82, 119-122 ЦПК України, суддя, -
У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі - відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про припинення права власності залишити без руху та надати позивачу строк у 5 (пять) днів з дня отримання ним копії цієї ухвали для надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору, розмір якого становить 551 грн. 20 коп., якщо докази на підтвердження звільнення позивача від сплати судового збору відсутні.
У випадку невиконання вказаних вимог у встановлений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачеві.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_7