Номер провадження: 22-ц/785/2491/16
Головуючий у першій інстанції Пучкова І. М.
Доповідач Панасенков В. О.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.05.2016 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Одеської області в складі:

головуючого - судді Панасенкова В.О.,

суддів: Парапана В.Ф.

Драгомерецького М.М.,

при секретарі: Томашевській К.В.,

за участю: позивачки ОСОБА_3, та її представника ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 10 грудня 2015 року про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди, ,

в с т а н о в и л а:

15 червня 2015 року ОСОБА_3 звернулася до суду з вказаним позовом, у якому просила зобов'язати відповідача ОСОБА_5 спростувати недостовірну інформацію, а саме: висловлювання на її адресу: «ви нарушаєте права дітей» та «ви шкодите дітям» шляхом публічного широкого вибачення в залі суду (в тому суді де буде розглядатися дана справа) в присутності ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та всіх учасників і слухачів відповідного судового процесу та стягнути з відповідача на її користь моральну шкоду в розмірі 50000 грн. і судові витрати, посилаючись на те, що 24 січня 2013 о 12.20 год. в приміщенні Приморського районного суду м. Одеси, що знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 33, при розгляді цивільної справи №2/1522/12450/11 за позовом ОСОБА_8 та ОСОБА_9 про розірвання шлюбу та за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_8 про зменшення розміру аліментів на утримання дітей, де вона представляла інтереси свого сина ОСОБА_9, суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_5. образив її, дозволивши собі висловлювання на її адресу: «ви нарушаєте права дітей» та «ви шкодите дітям», що порушує її особисті немайнові права - честь, гідність, ділову репутацію та завдало моральну шкоду, яку вона оцінює у 50000 грн. (а.с. 3-5).

Ухвалою апеляційного суду Одеської області від 30 червня 2015 року у порядку ст. 108 ЦПК України матеріали позовної заяви були направлені по підсудності до Київського районного суду м. Одеси (а.с. 30).

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 01 вересня 2015 року відкрито провадження у справі (а.с. 46).

Ухвалою суду першої інстанції провадження у справі закрито (а.с. 117).

В апеляційній скарзі позивачка ОСОБА_3 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та передати справу до подальшого розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права (а.с. 124-125).

Заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги позивачки ОСОБА_3, пояснення на апеляцію позивачки ОСОБА_3, та її представника ОСОБА_4, дослідивши матеріали справи, законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивачки задоволенню не підлягає, оскільки ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права.

Згідно з ч.1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом (ст. 4 ЦПК України).

Захист цивільних справ - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення, невизнання або оспорювання. Під способом захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України.

Як правило, суб'єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. З цією метою необхідно з'ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з'ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

З матеріалів справи вбачається, що позовні вимоги пред'являються до судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_5., який був головуючим у цивільній справі цивільної справи №2/1522/12450/11 за позовом ОСОБА_8 та ОСОБА_9 про розірвання шлюбу та за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_8 про зменшення розміру аліментів на утримання дітей, де вона представляла інтереси свого сина ОСОБА_9, де під час розгляду справи головуючий у справі зазначив на адресу позивачки висловлювання: «ви нарушаєте права дітей» та «ви шкодите дітям».

У частинах 2, 3 та 4 ст. 160 ЦПК України зазначено, що головуючий керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками цивільного процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов'язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об'єктивного з'ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

У разі виникнення заперечень у будь-кого з осіб, які беруть участь у справі, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до журналу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що суддя не може бути залучений до участі у справі у якості відповідача у справі за процесуальні дії під час здійснення правосуддя, оскільки законодавством передбачений інший порядок оскарження цих дій - в апеляційному та в касаційному порядку.

Посилання позивачки ОСОБА_3 в апеляційній скарзі на те, що ухвала суду першої інстанції є незаконною, оскільки судом безпідставно не захищені її порушенні права та законні інтереси, не приймаються до уваги, за таких підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 122 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного провадження.

Статтями 126, 129 Конституції України встановлено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону, вплив на них у будь-який спосіб забороняється і однією з засад судочинства є забезпечення апеляційного і касаційного оскарження рішення суду.

Згідно з зазначеними положеннями Конституції України рішення суду і відповідно дії або бездіяльність суддів у питаннях здійснення правосуддя (пов'язані з підготовкою, розглядом справ у судових інстанціях, постановлення рішення, зверненням рішення до виконання тощо) можуть оскаржуватись у чинному в даний час апеляційному і касаційному порядку, а не в інший суд першої інстанції в позовному порядку, що одночасно порушувало б і принцип незалежності суддів, і заборону втручання у вирішення справи незалежним судом.

Суд є органом, що вирішує скарги на рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади, посадових і службових осіб. Рішення суду оскаржуються в порядку, визначеному ст. 129 Конституції і законодавством про судочинство.

Відповідно до ст. 62 Конституції України матеріальна та моральна шкода, заподіяна при здійсненні правосуддя, відшкодовується державою лише безпідставно засудженій особі в разі скасування вироку як неправосудного. Однак і за таких обставин за зазначену шкоду перед особою відповідає не безпосередньо суд або суддя, а держава.

Тому суд як орган, що здійснює правосуддя, не може бути відповідачем або іншою стороною, котра бере участь у цивільній справі, за винятком випадків, коли суд виступає як будь-яка установа, а не орган, що здійснює правосуддя. У зв'язку з цим скарги, позови, спрямовані на це, не підлягають розглядові в суді першої інстанції, оскільки відповідно до закону є інший механізм усунення помилок і недоліків, допущених при здійсненні правосуддя.

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного провадження (п. 1. ч. 1 ст. 205 ЦПК України).

Аналізуючи зазначені норми права, обставини зазначені позивачем в позовній заяві, колегія суддів вважає, що чинним законодавством не передбачено відшкодування шкоди, що виникла внаслідок здійснення правосуддя в цивільних справах, завданої внаслідок незаконних дій та рішень при розгляді цивільних справ у суді першої інстанції, захист честі і гідності та спростування недостовірної інформації.

Наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду і не містять підстав для висновків про порушення або неправильне застосування судом норм права, які привели до неправильного вирішення питання про закриття провадження у справі.

Отже, законних підстав для скасування ухвали суду першої інстанції немає.

Керуючись ст. ст. 303, 307 ч. 2 п. 1, 312 ч. 1 п. 1, 313, 315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Одеської області,

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 відхилити, ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 10 грудня 2015 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів після набрання законної сили ухвалою.

Судді апеляційного суду Одеської області: В.О. Панасенков

В.Ф. Парапан

М.М. Драгомерецький