14.03.2016 Справа № 756/3345/16-ц
Унікальний номер 756/3345/16-ц
Провадження № 2-н/756/43/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 березня 2016 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шумейко О.І., розглянувши заяву публічного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1,

в с т а н о в и в:

10 березня 2016 року заявник ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 в загальному розмірі 2543,99 грн.

У відповідності до положень ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Як роз'яснено у п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року N 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги.

Згідно з п.13 вказаної постанови, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (п.3 ч.1 ст.96 ЦПК України), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Обґрунтовуючи вимоги заяви щодо видачі судового наказу, ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал»посилається на те, що воно з 26 квітня 2014 року на підставі публічного договору (оферти) є виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення. ОСОБА_1 є споживачем даних послуг за адресою: АДРЕСА_1. Надані ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» житлово-комунальні послуги споживачем не оплачуються, внаслідок чого у останньої виникла заборгованість у сумі 2543,99 грн. Такі твердження заявника підтверджуються довідкою про заборгованість від 09 лютого 2016 року.

Однак, до заяви про видачу судового наказу не долучено чіткого розрахунку заборгованості за надані житлово-комунальні послуги. Крім того, заявником не надано доказів на підтвердження того, що боржник є власником особового рахунку квартири АДРЕСА_2, а також інших документів, що підтверджують суб'єктивне право заявника на пред'явлення вимог до боржника.

Таким чином, суд вважає, що із заяви про видачу судового наказу та доданих до неї документів вбачається спір про право у зв'язку із відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника.

Згідно з п.1 ч.3 ст.100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих до неї документів вбачається спір про право.

Зважаючи на вищенаведене, керуючись ст.ст.96, 100, 101 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

Відмовити публічного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1.

Роз'яснити заявнику, що відмова у прийнятті заяви про видачу судового наказу унеможливлює повторне звернення з такою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.І.Шумейко