Суддя Горчакова О. І.
Провадження № 2/644/678/16
25 лютого 2016 року Орджонікідзевський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судовим засіданням судді Горчакової О.І.,
секретаря судових засідань ОСОБА_1;
відповідач ОСОБА_3 - не прибув,
треті особи: ГУ ДМС Орджонікідзевського району м. Харкова;
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Орджонікідзевського районного суду міста Харкова у м. Харків цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_4, третя особа: Орджонікідзевський РВ ДМС України у Харківській області «Про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, про виселення» -
До Орджонінікідзеського районного суду міста Харкова надійшов вказаний позов (а.с.1-10).
Позивач прохає, усунути перешкоду у користуванні квартирою розташованою за адресою: м. Харків вул. 2-ї Пятирічки №13 кв. 69 та виселити ОСОБА_3, з подальшим зняттям з реєстраційного обліку за вказаною адресою.
Позовні вимоги обгрунтовеє тим, що їй на підставі договору купівлі-продажу належить квартира №69 розташована за адресою: вул. 2-ї Пятирічки №13 м. Харкова.
Далі вказала, що з відповідачем з 31 жовтяня 2003 року перебувала у шлюбі. 28 квітня 2014 року рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Харкова шлюб було розірвано.
На даний час ОСОБА_3 зареєстрований та проживає у квартирі №69 розташованої за адресою: м. Харків вул. 2-ї Пятирічки №13. Відповідач зловживає спиртними напоями, тим самим створює неможливі умови для спільного проживання, у звязку з цим позивач і звернулась з позовом для захисту своїх законних прав та інтересів.
В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, надала пояснення, аналогічні викладеним у позові. Додатково пояснила, що Відповідач зловживає спиртними напоями, перебуваючи у нетверезому стані, ображає. Зазначила, що останній раз, перебуваючи у нетверезому стані, Відповідач пошкодив вікна та двері у квартирі. Така поведінка, на думку Позивача, не є прийнятною, та унеможливлює спільне проживання у вказаній квартирі. На запитання суду відповіла, що декілька разів викликала поліцію, коли Відповідач був у нетверезому стані. Проте, ОСОБА_3 не був притягнутий до адміністративної відповідальності, оскільки не було встановлено факту грубого порушення громадського порядку.
Відповідач у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, причину неявки не повідомив, заперечень на позов не надав (а.с.44,49,51). Правом участі представника у судовому засіданні не скористався.
Відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів.
Виходячи з викладеного, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_5, надала пояснення про те, що вона знайома з сімєю ОСОБА_3, давно. Пояснила, що дійсно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували у шлюбі, проте через зловживання Відповідача спиртиними напоями та постійні сварки, шлюбні відносини розпались. Після розірвання шлюбу ОСОБА_3 залишився проживати у квартирі №69 розташованій за адресою: вул. 2-ї Пятирічки №13. Прохала допомогти позивачці, бо вона велика тружениця.
Свідок ОСОБА_6, пояснення якої надала Позивач у судовому засіданні, що колишній чоловік ОСОБА_2 - ОСОБА_3, дійсно вживає спирті напої, саме це стало причиною розірвання шлюбу, пояснила що бато років ОСОБА_3 не працював, що змусило ОСОБА_2 повністю утримувати сімю. У звязку з тяжким психологічним становищем у сімї, постійними конфліктами. ОСОБА_2 і звернулась до суду.
Судом установлено:
Відповідно до договору купівлі продажу, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_7, ОСОБА_2 (дівоче прізвище Голубцова) придбала квартиру №69 розташовану за адресою: вул. 2-ї Пятирічки №13 м. Харкова (а.с.6).
Заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Харкова шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було розірвано 28 квітня 2014 року (а.с. 8).
Орджонікідзевським відділом поліції (м. Харкова) ГУ НП в Харківській області проведено перевірку заяви громадянки ОСОБА_2П.і зроблено висновок, про те, що 12.01.2016 року до Орджонікідзевського відділу поліції (м. Харкова) ГУ НП в Харківські області надійшла заява ОСОБА_2, що мешкає за адресою: м. Харків вул. 2-ї Пятирічки №13 кв. 69, з проханням вжити заходів до свого колишнього чоловіка - громадянина ОСОБА_3, який веде аморальний спосіб життя. В ході перевірки було встановлено, що між громадянкою ОСОБА_2 та її колишнім чоловіком громадянином ОСОБА_3 склалися неприязні відносини та періодично між ними виникають конфлікти на побутовому грунті. У ході розгляду, фактів грубого порушення громадського порядку не встановленю (а.с.47).
Відповідно до довідки з місця проживання про склад сімї та прописку за № 5388 від 24.11.2015 року, виданої КП «Жилкомсервіс», у квартирі № 69 по вул. 2-ї Пятирічки №13 в м. Харкові зареєстровані: ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1 як чоловік та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, як власник (а.с21).
У відповідності до п. 1 ч. 1ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувались вимоги і заперечення та якими доказами вони підтверджуються.
Статтями 1 та 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб інтересів держави.
Згідно ст.ст. 15,16 ЦК України, ст. 3 ЦПК України кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку.
Способами захисту цивільних прав та інтересів, можуть зокрема бути: припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення та інші.
Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін.
Згідно зі ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.
Згідно ч.3 ст.9, ч.1 ст.109 ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.
Частинами 1,4 ст.156 ЖК України визначено, що члени сім'ї власника житлового будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником, якщо під час їх вселення не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч.2 ст.64 ЖК України, в тому числі дружина наймача, їхні діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.
Статтею 157 ЖК України встановлено, що членів сім'ї власника жилого будинку (квартири) може бути виселено у випадках, передбачених частиною першою статті 116 цього Кодексу. Виселення провадиться у судовому порядку без надання іншого жилого приміщення.
Згідно зі ст. 116 ЖК України Якщо наймач, члени його сім'ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення. Осіб, які підлягають виселенню без надання іншого жилого приміщення за неможливістю спільного проживання, може бути зобов'язано судом замість виселення провести обмін займаного приміщення на інше жиле приміщення, вказане заінтересованою в обміні стороною.
В ході судового засідання не установлено фактів систематичного руйнування чи псування жилого приміщення, або використовування його не за призначенням, або систематичного порушення правил соціалістичного співжиття. Такі докази не надані позивачем ні з позовною заявою, ні у судовому засіданні.
Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилався позивач та його представник, як на підставу своїх вимог, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд - приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, оскільки об'єктивних і переконливих доказів, що свідчили б про наявність підстав для виселення ОСОБА_2., позивач не надав. До того ж, з пояснень позивача, свідка установлено, що ОСОБА_3 свідомо був прописаний у квартирі № 69 по вул. 2-ї Пятирічки №13 в м. Харкові. Прово користування Позивача, як власника квартири ОСОБА_3 не порушувались.
Керуючись ст. ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 88, 169, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 71, 72, ЖК України, ст. 3, 386, 405 ЦПК України, суд
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_4, третя особа: Орджонікідзевський РВ ДМС України у Харківській області «Про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, про виселення» - відмовити.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до судової палати по цивільним справам Апеляційного суду Харківської області через Орджонікідзевський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.
У разі проголошення короткого рішення право на оскарження наступає із дня отримання повного рішення.
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: О.І. Горчакова