ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1 ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/5485/15-ц
Провадження № 2/210/507/16
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

з а о ч н е

"10" червня 2016 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області

у складі:

головуючого судді Скотар Р.Є.,

за участі секретаря Лейбенко В.В.,

за участі позивача ОСОБА_2

представника позивача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Дзержинської районної Ради у м. Кривому Розі, третя особа: приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 про встановлення факту , що має юридичне значення та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася 19.11.2015 року до суду з вищезгаданим позовом. Позивач неодноразово уточнювала позовні вимоги, в останній редакції від 03.06.2016 року просить встановити факт проживання однією сімєю більше пяти років з ОСОБА_5, яка померла 02.10.2013 року та надати їй додатковий строк для прийняття спадщини.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що ОСОБА_5 дочка її подруги ОСОБА_6, померла 08.10.2013 року. За життя вона фактично прийняла спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_6, яка померла 06.04.2007 року, у вигляді частки квартири АДРЕСА_1 ( інша частка квартири належала їй на праві праві спільної сумісної власності). Після смерті ОСОБА_5 вона, позивач, звернулася до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину як спадкоємцю четвертої черги, але їй було відмовлено у звязку з тим, що не підтверджено факт проживання однією сімєю більше пяти років з ОСОБА_5 до дня її смерті та пропущено строк для прийняття спадщини, у звязку з чим вона звернулася до суду.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 підтримала позовну заяву, обґрунтовуючи обставинами, викладеними в позовній заяві. Просила задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи.

Представник позивача ОСОБА_7 (довіреність від 30.10.2015 року, дійсна до 30.10.2018 року) в судовому засіданні підтримав позов, обґрунтовуючи обставинами, викладеними в позовній заяві, просив задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи.

Представник відповідача - Виконкому Дзержинської районної у місті ради в судовому засіданні присутнім не був, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою, про причини неявки суд не повідомив.

Третя особа - приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 в судовому засіданні присутньою не була, подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Зі згоди позивача, відповідно до умов ст. 224 ЦПК України, суд розглядає справу за відсутності представника відповідача з ухваленням заочного рішення.

Дослідивши та перевіривши письмові докази по справі, вислухавши пояснення позивача та її представника, свідків, суд вважає позов підлягає задоволенню з урахуванням наступного.

За ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення від 31.03.1995 року № 5, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих майнових прав громадянина; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не повязується з наступним вирішенням спору про право.

Оскільки, встановлення факту повязане з наступним вирішенням спору про право, суд розглядає справу в порядку позовного провадження.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_6 та ОСОБА_5 на праві приватної спільної сумісної власності належала квартира АДРЕСА_2, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, видане Управлінням житлово-комнуального господарства міськвиконкому 27.10.1999 року, зареєстровано в БТІ у реєстрову книгу за №177-П-132-132 (а.с.10,13), витягом про реєстрацію права власності №10447882 від 20.04.2006 року (а.с.16) .

ОСОБА_6 померла 05.04.2007 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія І-КИ №141656 (а.с.5).

ОСОБА_5 померла 02.10.2013 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія І-КИ №538478 (а.с.6).

За життя ОСОБА_6 та ОСОБА_5 заповіти не складали, що вбачається з інформаційних довідок зі Спадкового реєстру №№41962932, 419962961 від 30.10.2015 року (а.с.66,70).

Відповідно до ст. 1216, 1217 та 1220 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців) та здійснюється за заповітом, або за законом та відкривається внаслідок смерті цієї особи. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Отже, після смерті ОСОБА_6 її дочка (а.с.7) ОСОБА_5, яка проживала разом із матірю на момент її смерті та не зверталася до нотаріальної контори з заявою про відмову від спадщини, що вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) ( а.с.70) фактично прийняла спадщину у вигляді частки квартири АДРЕСА_3.

Позивач після смерті ОСОБА_6 стала мешкати разом із ОСОБА_5 оскільки вона була неповнолітньою ( 16 років), з 05.04.2007 року по день її смерті 02.10.2013 року, що підтверджується актом, складеним мешканцями будинку №16 по вул. Вокзальна в м. Кривому Розі, від 03.11.2015 року, посвідченого майстром дільниці №4/9. (а.с.80).

Позивач за власний кошт здійснила поховання ОСОБА_5, що підтверджується товарним чеком про оплату ритуальних послуг (а.с.78) та квитанцію про оплату послуг по підготовці тіла до поховання (а.с.79).

Крім того, допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_8, сусідка ( мешкає в будинку №16 по вул.Вокзальна) пояснила, що позивач проживала з ОСОБА_5 після смерті її матері з 2007 року, мали спільний побут, мешкає у квартирі по теперішній час, займалася похованням ОСОБА_5

Свідок ОСОБА_9, яка мешкає у будинку №16 по вулиці Вокзальна м. Кривого Рогу, дала аналогічні пояснення.

Покази свідків надані під присягою, є логічними та послідовними і не викликають у суду сумнів, оскільки узгоджуються між собою та не спростовуються матеріалами справи.

Після смерті ОСОБА_5 позивач звернулася до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину як спадкоємцю четвертої черги, але приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 їй було відмовлено у звязку з тим, що не підтверджено факт проживання однією сімєю більше пяти років з ОСОБА_5 до дня її смерті та пропущено строк для прийняття спадщини (а.с.13).

Відповідно ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Пунктом 21 Постанови Пленум Верховного Суду України, від 30.05.2008, № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", судам розяснено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім'єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім'ї, тощо.

Таким чином, позивач мешкала разом із ОСОБА_5 з 05.04.2007 року по 02.10.2013 року однією сімєю, тобто більше шести років до дня її смерті, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обв'язки, тобто вимоги позивача щодо встановлення факту проживання однією сімєю більше пяти років до часу відкриття спадщини знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

Вирішуючи питання про надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, суд виходить з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.2 розяснень, викладених у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, судам при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах спадкування», судам розяснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, з наведеного переліку норм можна зробити висновок, що законодавством не встановлено перелік поважних причин, а тому вони визнаються поважними на думку суду.

Оскільки, строк для подачі заяви про прийняття спадщини почався 02.10.2013 року та закінчився 03.04.2014 року, а позивач звернулася до нотаріальної контори 02.11.2015 року, тобто пропустила строк для прийняття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_2 пропустила строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 з поважних причин, оскільки була юридично необізнана з порядком та строком прийняття спадщини.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що інші особи, окрім ОСОБА_2, з заявою прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталися. Спадкоємці, які б мали право на обов`язкову частину у спадщині, відповідно до вимог ст.1241 ЦК України відсутні.

З урахування викладених обставин, суд вважає, що позивачем пропущено строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 з поважних причин та задовольняє її позовні вимоги.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах спадкування» перебіг строку для подання заяви про прийняття спадщини починається з моменту набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст. ст..1216,1217,1218,1220,1241,1264, 1268,1270,1272 ЦК України, ст. ст. 15, 60, 209, 213-215, 223,224,225, 294 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву - ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Дзержинської районної Ради у м. Кривому Розі, третя особа: приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 про встановлення факту , що має юридичне значення та визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім'єю більше п'яти років ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, яка померла 02.10.2013 року, до дня її смерті.

ОСОБА_10 Олександрівні, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк - 1 один) місяць, для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5, яка померла 02.10.2013 року.

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини починається з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному суді Дніпропетровської області через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Суддя: Р. Є. Скотар