Справа № 303/1548/16-ц
УХВАЛА

судового засідання

13 квітня 2016 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого-судді Заболотного А.М.

при секретарі Штець І.І.

за участю позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань в м. Мукачево цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення коштів,-

в с т а н о в и в:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення коштів.

До початку розгляду справи по суті позивач подав заяву про відвід головуючому у справі судді, оскільки існують обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді. Заява обґрунтовується тим, що ігноруються права позивача, оскільки в судове засідання не з'являються відповідачі, а суд не вживає заходів для забезпечення їх присутності. Крім того, в позивача є сумніви щодо справедливого вирішення цивільної справи в цьому складі суду.

Заслушавши думку позивача, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 18 ЦПК України цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду. Згідно з ст. 20 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання; 2) він прямо чи побічно заінтересований в результаті розгляду справи; 3) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі; 4) якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді.

Згідно з ст. 24 ЦПК України у разі заявлення відводу суд повинен вислухати особу, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думку осіб, які беруть участь у справі. Заява про відвід вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

В силу п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. Наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови за яких були б неможливими сумніви у його безсторонності. Вказане зокрема, вбачається з рішень Європейського суду з прав людини у справах «Білуха проти України», «Мироненко і Мартиненко проти України», «Гаусшильдт проти Данії», «Кастільо Альгар проти Іспанії».

Крім того, щодо безсторонності, Європейський суд з прав людини висуває дві вимоги: по-перше, бути суб'єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи, по-друге, бути об`єктивно безстороннім - тобто суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності. Щоб задовольнити ці вимоги, суд повинен відповідати суб'єктивному і об'єктивному тесту: безсторонність для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися суб'єктивним тестом, тобто на підставі особистого переконання окремого судді в даній справі, і за об'єктивним тестом, тобто з'ясування, чи має суддя гарантії, достатні для виключення будь-якого законного сумніву стосовно його безсторонності.

Стаття 6 Конвенції відноситься до сфери цивільного судочинства. При цьому ключовими її положеннями є право кожного при визначенні його цивільних прав та обов'язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону. Виходячи з наявної практики Європейського суду з прав людини можна констатувати, що суд в цілому визначив концептуальні підходи до тлумачення ст. 6 Конвенції, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб'єктивні та об'єктивні компоненти.

Так, у справі «П'єрсак проти Бельгії» Європейського суду з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, можна провести розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об'єктивної перевірки.

Стосовно об'єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» Європейський суд з прав людини вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві, повинні апріорно викликати в учасників процесу.

За таких обставин, враховуючи наявність недовіри позивача до головуючого судді, виходячи з практики Європейського суду з прав людини щодо безсторонності суду, суд приходить до висновку про доцільність задоволення заявленого відводу головуючому судді.

Керуючись ст. 20 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Задовольнити заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Заболотного А.М., а матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення коштів передати в канцелярію Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області для виконання вимог ст. 11-1 ЦПК України.

Ухвала суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Заболотний