Справа № 152/513/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

28 квітня 2016 року Шаргородський районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Славінської Н.Л.,

з участю:

секретаря судового засідання Бабиної І.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Шаргороді Вінницької області в залі суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, заінтересована особа ОСОБА_2,

встановив:

28.03.2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною заявою, в якій зазначила, що перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 з 21.05.2002 року. Від шлюбу вона та ОСОБА_2 мають неповнолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

ОСОБА_1 просить шлюб розірвати, зсилаючись на те, що її спільне життя з ОСОБА_2 не склалося.

10.09.2014 року ОСОБА_2 скоїв щодо неї злочин, передбачений ч.1 ст.121 КК України, за який його засуджено до шести років позбавлення волі і він відбуває покарання у Могилів-Подільській ВК-114.

В судове засідання заявниця ОСОБА_1 не зявилася, відповідно до заяви від 12.04.2016 року просить розгляд справи проводити у її відсутності у звязку з неможливістю прибути в судове засідання, заяву підтримує, просить задовольнити (а.с.16).

ОСОБА_2, який відбуває покарання у виді позбавлення волі за вироком Шаргородського районного суду від 25.11.2014 року у Могилів-Подільській виправній колонії УДПтС України у Вінницькій області, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду справи (а.с.20, 21).

Заперечень щодо заяви ОСОБА_1 про розірвання шлюбу або письмових пояснень на означену заяву ОСОБА_2 не надав, хоча, відповідно до рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень (а.с.20-21), завчасно повідомлений про дату, час і місце розгляду.

В судове засідання не зявилися всі особи, які беруть участь в справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, при цьому заявниця заявила клопотання про розгляд справи за її відсутності, перешкод для розгляду справи в судовому засіданні немає, тому суд вважає, що справу можна розглянути без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.197 ЦПК України.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають в зареєстрованому шлюбі з 21.05.2002 року, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії І-АМ №072101 (а.с.3).

Від шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають неповнолітню дитину: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії 1-АМ № 203685 (а.с.7).

Вироком Шаргородського районного суду від 25.11.2014 року ОСОБА_2 засуджений за ч.1 ст.121 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на шість років (а.с.4-5).

Вирок суду набрав законної сили і ОСОБА_2 відбуває покарання у виді позбавлення волі строком на шість років в Могилів-Подільській ВК-114 УДПтС України у Вінницькій області (а.с.6).

ОСОБА_1 наполягає на розлученні, миритися не бажає, що вбачається із її заяви (а.с.16). Причиною розладу в сім'ї стало вчинення ОСОБА_2 злочину щодо заявниці, внаслідок чого однією сімєю з останнім заявниця жити не бажає. Подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу неможливе та суперечить інтересам заявниці ОСОБА_1

Встановленим судом фактам відповідають сімейні правовідносини, які регулюються Конституцією України та Сімейним кодексом України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України.

Згідно із ст.51 Конституції України та ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обовязки у шлюбі та сімї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 5 Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обовязками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання.

Відповідно до ст.ст.105, 110, 112 СК України, шлюб розривається судом за заявою одного із подружжя, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них чи інтересам неповнолітньої дитини.

Відповідно до ч.3 ст.234 ЦПК України, у порядку окремого провадження розглядаються справи про розірвання шлюбу за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі.

У рішенні про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим із подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається (ч.8 ст.235 ЦПК України). З заяви ОСОБА_1 не вбачається, що остання після розірвання шлюбу бажає змінити прізвище на дошлюбне.

Оскільки в судовому засіданні встановлено, що збереження шлюбу та подальше спільне проживання подружжя суперечить інтересам заявниці ОСОБА_1, то суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.3, 6, 60, 212-215, 218, 223, 234, 235 ЦПК України, на підставі ст.ст.105, 110, 112 СК України, суд

вирішив:

Заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований Зведенівською сільською радою Шаргородського району Вінницької області 21.05.2002 року, актовий запис за №1.

Після розірвання шлюбу залишити прізвище заявниці «Лисиюк».

Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку до Апеляційного суду Вінницької області через Шаргородський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя