У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2016 року м. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ СтупакО.В., розглянувши касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 жовтня 2015 року та ухвалу апеляційного суду Донецької області від 22 грудня 2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, витрат з проведення експертизи та заміни лічильника електричної енергії та за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

У червні 2015 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду з вказаним позовом, обґрунтовуючи його тим, що відповідач ОСОБА_2 на підставі особового рахунку НОМЕР_1 є споживачем електричної енергії, постачання якої здійснюється за адресою: АДРЕСА_1. 20 серпня 2012 року його представниками складено акт № 172169 про порушення відповідачем ОСОБА_2 Правил користування електричною енергією для населення, за яким встановлено пошкодження розрахункового засобу обліку електричної енергії.

На підставі вищезазначеного акта відповідачу зроблено перерахунок за спожиту електричну енергію та до сплати нарахована сума 247 грн 02 коп., яку разом із вартістю робіт за проведення експертизи однофазного лічильника, що складає 235 грн 09 коп., та суми судових витрат в розмірі 232 грн 60 коп. позивач просив стягнути з відповідача на свою користь.

У липні 2015 року ОСОБА_2 звернулася до суду з зустрічним позовом, який обґрунтовувала тим, що ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» постійно надсилало на її адресу вимоги про сплату боргу, висловлювали погрози припинити постачання електричної енергії в її квартиру та здійснити відрахування нарахованої заборгованості з її пенсії. Внаслідок постійного психічного тиску вона втратила сон, посилились проблеми із серцево-судинною системою, вона постійно проходила медичне лікування та втратила інтерес до життя.

На підставі викладеного ОСОБА_2 просила стягнути з ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» на свою користь 5 тис. грн на відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 жовтня 2015 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Донецької області від 22 грудня 2015 року, в задоволенні позову ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» та зустрічного позову ОСОБА_2 відмовлено.

У касаційній скарзі ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» просить скасувати рішення суду першої інстанції у частині відмови у задоволенні його позовних вимог, ухвалу апеляційного суду у частині відмови у задоволенні його позовних вимог та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції, обґрунтовуючи свою вимогу порушенням судами норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Відповідно до пункту 5 частини 4 статті 328 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою і викладені у ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи.

У відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити, оскільки із матеріалів касаційної скарги, змісту оскаржуваних судових рішень вбачається, що скарга є необґрунтованою і наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності зазначених судових рішень.

Відповідно до п. 11 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), споживач несе відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах споживача та пломб на них.

Згідно з п. 17 Правил у разі пошкодження, втрати або неправильної роботи приладу обліку з вини споживача він відшкодовує вартість перевірки, ремонту або встановлення нового приладу обліку. В інших випадках перевірка, ремонт або заміна пошкодженого чи втраченого приладу обліку здійснюється за рахунок енергопостачальника або організації, яка відповідає за збереження приладу обліку.

Відповідно до п. 37 Правил енергопостачальник має право: пропонувати споживачам додаткові послуги, пов'язані з постачанням електричної енергії; перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії споживачу у межах, передбачених договором; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.

Згідно з п. 2.2 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 21 червня 2003 року № 322 (далі - Положення), у разі отримання заяви споживача представник енергопостачальника протягом трьох робочих днів у містах та п'яти робочих днів у сільській місцевості від дати запису заяви в журналі повинен зняти лічильник, опломбувати і направити його на експертизу. У разі виявлення представником енергопостачальника ознак порушень, наведених у пунктах 1.3.1-1.3.3 Положення, або його сумніву в правильній роботі лічильника такий лічильник також у зазначені терміни підлягає зняттю, опломбуванню і направленню на експертизу. Зняття та опломбування лічильника, що підлягає експертизі, проводиться у присутності споживача або представника організації, у віданні якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці). Експертиза лічильника, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача (за його бажанням).

Згідно з п. 2.9 Положення за результатами експертизи складається акт проведення експертизи лічильника електроенергії у трьох або, у разі встановлення лічильника на сходовій клітці, чотирьох примірниках. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем (за його присутності). У разі відмови від підпису будь-якого з членів комісії чи споживача в Акті експертизи про це робиться відповідний запис.

Відмовляючи у задоволенні позову ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», суд першої інстанції, з висновками якого погодився й апеляційний суд, дослідивши докази у справі й давши їм належну оцінку в силу вимог ст. ст. 10, 60, 212 ЦПК України, а також, врахувавши обставини справи, обґрунтовано виходив із того, що копія акта про проведення експертизи лічильника від 04 жовтня 2012 року № 6698, що надана позивачем як доказ вини відповідача, не підписаний членом комісії - представником Державного підприємства «Донецькстандартметрологія» ОСОБА_3, що є порушенням п. 2.9 вказаного Положення і свідчить про невідповідність цього акта вимогам законодавства.

Ухвалюючи рішення у справі, суди правильно визначилися з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, в результаті чого ухвалили законні й обґрунтовані рішення, які відповідають вимогам матеріального та процесуального права, підстави для їх скасування відсутні.

Керуючись п. 5 ч. 4 ст. 328 ЦПК України,

у х в а л и в:

Відмовити Публічному акціонерному товариству «ДТЕК Донецькобленерго» у відкритті касаційного провадження у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, витрат з проведення експертизи та заміни лічильника електричної енергії та за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 жовтня 2015 року та ухвалу апеляційного суду Донецької області від 22 грудня 2015 року.

Додані до касаційної скарги матеріали повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду цивільних

і кримінальних справ О.В. Ступак