РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2016 року м.Торецьк

Дзержинський мiський суд Донецької області у складі:

суддi ОСОБА_1,

за участю:

секретаря Петрової С. О.,

позивача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянув у вiдкритому судовому засiданнi в залi суду м.Торецька цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» в особі Дзержинського виробничого управління водопровідно-каналізаційного господарства про захист прав споживачів,-

ВСТАНОВИВ:

21.01.2016 року позивач звернувся до суду про захист прав споживачів щодо здійснення повірки квартирних засобів обліку води та компенсації матеріальних збитків.

В обґрунтування позову зазначив, що 17 червня 2013 року настав термін проведення періодичної повірки лічильника води, що встановлений в його квартирі по вул.Лісна, 5/49. Однак Дзержинське ВУВКГ КП «Компанія «Вода Донбасу" зазначило, що індивідуальні прилади обліку води не є їх власністю, а належать власнику квартири, тому підприємство не має права включати вартість повірки приладів обліку води в свій тариф, а також виконувати ці роботи безкоштовно. Позивач вважає, що Дзержинське ВУВКГ КП „Компанія «Вода Донбасу" порушило чинне законодавство України, переклав витрати повірку квартирних засобів обліку води на споживача та просить суд визнати відмову Дзержинського ВУВКГ КП „Компанія «Вода Донбасу" щодо проведення періодичної повірки засобів обліку холодної води у квартирі ОСОБА_2 за адресою м.Торецьк (раніше м.Дзержинськ), вул. Лісна, 5/49 неправомірною.

Позивач у судовому засіданні підтримав заявлені вимоги та наполягав на їх задоволенні. Просив визнати відмову Дзержинського ВУВКГ КП „Компанія «Вода Донбасу" щодо проведення періодичної повірки засобів обліку холодної води у його квартирі за адресою м.Торецьк (раніше м.Дзержинськ), вул. Лісна, 5/49 неправомірною.

Представник відповідача ОСОБА_3 заперечував проти позову, у судовому засіданні зазначив, що відповідно до ч.1 ст.28 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» передбачено, що засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації і на які поширюється державний метрологічний нагляд, підлягають повірці. Тобто прилади обліку як засіб вимірювальної техніки для обліку спожитої води можна використовувати тільки в тому випадку, якщо вони повірені. Порядок повірки приладів обліку води викладено у ст.28 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність». У ч.2 зазначено, що «засоби вимірювальної техніки, що знаходяться в експлуатації, підлягають періодичній повірці через міжповірочні інтервали. Підприємства, організації та фізичні особи зобов'язані своєчасно (з урахуванням установлених міжповірочних інтервалів) подавати засоби вимірювальної техніки на повірку». Міжповірочний інтервал і дата повірки обов'язково вказується в паспорті заводу- виготовлювача приладу обліку. Міжповірочний інтервал приладу обліку холодної води, який належить позивачу, згідно паспорту даного приладу обліку становить 3 роки.

Суд, заслухав пояснення позивача та представника відповідача, які приймали участь у розгляді справи, дав аналіз та оцінку наданим доказам, дослідив матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 звертався з листом до Дзержинського ВУВКГ КП «Компанія «Вода Донбасу», в якому просив пояснити на якій підставі знятий його прилад обліку (а.с.6). Отримав відповідь на свій лист, він звернувся до них з заявою провести перевірку його приладу обліку в установленому законом порядку і зробити перерахунок суми боргу за середньомісячними показаннями приладу обліку. Дзержинське ВУВКГ КП «Компанія «Вода Донбасу» направило споживачу ОСОБА_2 лист, в якому розяснюють, що не повірений лічильник є не госпрозрахунковим і не може використовуватися для обліку за спожиту воду та розрахунок за послуги водопостачання та водовідведення проведений за нормами водоспоживання (а.с.8). В іншому листі до позивача вони пояснюють, що підприємства водопровідно-каналізаційного господарства є виробником комунальних послуг. Вони обслуговують тільки ті мережі і споруди , прилади та обладнання, яке знаходиться у них на балансі. Так як індивідуальні прилади обліку питної води не є власністю КП«Компанія «Вода Донбасу», а належать власникам і наймачам квартир, їх підприємство не має права включати вартість повірки індивідуальних приладів обліку води в свій тариф, а також не повинно виконувати ці роботи безкоштовно (а.с.9). На підставі листа від 29.12.2015 року Дзержинське ВУВКГ КП «Компанія «Вода Донбасу», пояснили ОСОБА_2 В, що для того щоб розрахунок за послуги водопостачання та водовідведення проводилися по приладу обліку холодної води йому необхідно із заявою звернутися до ВУВКГ для отримання вихідних даних для розробки технічної документації монтажу вузла обліку води . При цьому необхідно надати прилад обліку води з паспортом на нього, для реєстрації після встановлення приладу обліку холодної води в службі реалізації ВУВКГ необхідно написати заяву про його прийняття в експлуатацію (опломбування пломбою ВУВКГ).

Також судом встановлено, що Дзержинське ВУВКГ КП «Компанія «Вода Донбасу» надіслало ОСОБА_2 претензію, відповідно до якої він повинен був сплатити заборгованість. З матеріалів справи вбачається, що повірка була проведена 17.06.2010 року згідно Акту № 380 введення в експлуатацію вузла обліку холодної води від 30.06.2010 року. Наступна перевірка повинна була бути не пізніше 17.06.2013 року, було направлено повідомлення про те, що закінчується термін повірки. 23.11.20 був з складений акт про те, що при неодноразовому відвідуванні немає можливості зняти показання водоміра і провести інвентаризацію. Через укрпошту було надіслано повідомлення ОСОБА_2 про те, що строк повірки минув та лічильник був знятий

У відповідності до ст.10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до ст.212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» - житлово-комунальні послуги - це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору: виробник - суб'єкт господарювання, який виробляє або створює житлово- комунальні послуги;

За приписами ч.1,2 ст.31 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» порядок формування тарифів на кожний вид житлово-комунальних послуг другої групи (пункт 2 частини першої статті 14 цього Закону) визначає Кабінет Міністрів України. Виконавці/виробники здійснюють розрахунки економічно обґрунтованих витрат на виробництво (надання) житлово-комунальних послуг і подають їх органам, уповноваженим здійснювати встановлення тарифів.

Згідно абз.1 п.24 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затверджених постановою КМ України від 01.06.2011 N 869 "Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги", витрати з проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтажу, транспортування та монтажу після повірки, визначаються відповідно до укладених договорів між: виконавцем та субпідрядником, який виконує зазначені послуги, з розрахунку на один квартирний засіб обліку води та теплової енергії і нараховуються щомісяця споживачеві у складі послуги залежно від кількості таких засобів обліку шляхом додавання плати за проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтажу, транспортування та монтажу після повірки, до загальної вартості послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

За приписами ч.3 ст.28 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" порядок подання фізичними особами, що не є суб'єктами підприємницької діяльності, - власниками засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань якими використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду) на періодичну повірку цих засобів та оплати за роботи, пов'язані з повіркою, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж:, транспортування та монта:) зазначених засобів вимірювальної техніки здійснюються за рахунок підприємств і організацій, які надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Тому проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії у тому числі їх демонтажу, транспортування та монтажу після повірки здійснюється за рахунок виконавця зазначених послуг, а витрати, понесені виконавцем, включаються у тариф на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та сплачуються споживачем щомісячно.

Порядок надання комунальних послуг, права та відповідальність споживачів і виконавців цих послуг регламентується Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року N 630 (далі - Правила).

Пунктами 9,30,32 Правил передбачено, що квартирні засоби обліку води і теплової енергії беруться виконавцем на абонентський облік, а їх періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) проводяться за рахунок виконавця, до обов'язків якого входить контроль міжповіркових інтервалів, повірка квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, в той час як обов'язком споживача є своєчасна оплата наданих послуг за цінами і тарифами, встановленими згідно з вимогами законодавства.

Статтями 19,26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та пунктом 8 Правил передбачено договірне регулювання відносин у сфері житлово-комунальних послуг та визначено, що послуги, які надаються споживачеві згідно із договором, оформлюються на основі типового договору про надання таких послуг, перелік яких та тарифи (ціни), на які затверджуються уповноваженими органами.

Отже, підприємства, які надають послуги споживачам з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (виконавці), повинні забезпечити виконання робіт з періодичної повірки, обслуговування та ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії за рахунок включення цих робіт до тарифу на послуги з утримання будинків і споруд відповідно до укладених між ними договорів.

Положенням частини 3 статті 19, частини 4 статті 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що у разі якщо виконавець не є виробником послуг, то відносини між ним та виробником регулюються окремим договором, який укладається відповідно до вимог цієї статті.

Тобто виробник послуг може отримати відшкодування витрат за періодичну повірку, обслуговування і демонтаж квартирних засобів обліку від виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій на підставі укладених між ними відповідних договорів.

До визначення на законодавчому рівні виконавців певних послуг (Закон України від 10 квітня 2014 року Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії, який набрав чинності 26 квітня 2014 року) питання визначення виконавців житлово-комунальних послуг (в тому числі з централізованого постачання холодної і гарячої води, водовідведення) статтею 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» було віднесено до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг.

10 квітня 2014 року Верховна Рада України прийняла Закон України Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії, яким внесено зміни до статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (які набрали чинності 26 квітня 2014 року) та визначено, що виконавцем послуг: з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання - гарячої води є теплопостачальна організація: з централізованого постачання холодної води та послуг водовідведення є суб'єкт господарювання, що проводить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення.

За вищенаведених обставин, суд приходить до висновку, що спірні правовідносини виникли з 17.06.2013 року та КП «Компанія «Вода Донбасу» по вказаній справі є неналежним відповідачем.

Клопотань про залучення в якості співвідповідача виконавця зазначених послуг або заміни неналежного відповідача в порядку ст. 33 ЦПК України на адресу суду не надходило.

Що стосується вимог, заявлених до відповідача, суд вважає, що їх необхідно відхилити, приймаючи до уваги заперечення проти позову відповідача, враховуючи, що позивач не навів підстав та не надав доказів в обґрунтування своєї позовної заяви.

З урахуванням наведеного, судом не встановлено необхідних та достатніх підстав для задоволення позовних вимог позивача, а отже, в позові ОСОБА_2 до Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» в особі Дзержинського виробничого управління водопровідно-каналізаційного господарства про захист прав споживачів слід відмовити повністю за недоведеністю.

Керуючись ст.ст. 14, 57 - 60, 88, 208, 209, 212 - 215, 218 ЦПК України, Постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2011 N 869 "Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги", Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність», -

УХВАЛИВ:

У позові ОСОБА_2 до Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» в особі Дзержинського виробничого управління водопровідно-каналізаційного господарства про захист прав споживачів відмовити за недоведеністю позову.

На рішення може бути подана апеляційна скарга в Апеляційний суд Донецької області через суд міста Торецька протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: