Справа № 712/722/16-ц
Провадження № 2/712/700/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2016 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого/судді - Троян Т.Є.

при секретарі - Шмагайло Н.В.

за участі адвоката ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Черкаського міського РЕМ Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», третя особа: виконуючий обовязки директора Черкаського міського РЕМ ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_3 про поновлення на роботі, виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди, визнання незаконними та скасування наказів про накладання дисциплінарних стягнень, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Черкаського міського РЕМ про поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, посилаючись на те, що він був переведений на посаду начальника енергоінспекції наказом від 10 квітня 2014 року №59-п. Наказом від 28 грудня 2015 року №166-п його було звільнено з займаної посади згідно п.3 ст. 40 КЗпП України. Вказане звільнення вважає незаконним, оскільки воно проведено з порушенням терміну встановлено п.8 ст.40 КЗпП, тобто пізніше ніж через місяь після надання згоди первинною профспілковою організацією. Зазначав, що накази №32 від 06.02.2015 року, №40 від 11.02.2015 року, №146 від 26.05.2015 року, №149 від 28.05.2015 року, якими на нього накладено дисциплінарні стягнення складені з порушенням законодавства, не оголошені працівнику під розписку в 3-денний термін. Крім того, в зазначених наказах повторюються підстави та проступки, за яких накладено дисциплінарне стягнення, а відтак відсутня систематичність порушення трудових обовязків.

Так, наказом №32 від 06.02.2015 року позивачу оголошено догану за бездоговірне споживання електроенергії ОСББ «Б.Вишневського 97» та порушення п.3.2.3, 3.2.6, 3.2.7, 3.2.8, 3.3.1 посадової інструкції, вважає цей наказ незаконним так як виявлення фактів без облікового користування електроенергією не входить до компетенції позивача. Наказом №40 від 11.02.2015 року позивачу оголошено догану за неналежне виконання обовязків та за порушення, що викладені в акті від 09.01.2015 року. Оскільки посилання на зазначений акт перевірки був підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності також за наказом №32, це є порушенням ч.2 ст.149 КЗпП України, так як за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. Крім того наказ № 40 був винесений під час лікарняного, що підтверджується листком непрацездатності №831643 від 27.02.2015 року.

Відповідно до наказу №146 від 26.05.2015 року, підставою для оголошення догани є невиконання наказу №106 від 20.04.2015 року, якому передувала доповідна записка ОСОБА_4 від 08.05.2015 року, де зазначено, що понаднормових витрат не було, а тому вина позивача відсутня, оскільки немає самого порушення так як витрати не перейшли гранично допустиму межу і навіть були менше норми.

Щодо наказу №149 від 28.05.2015 року, то підставою для оголошення догани є невиконання наказу №107 від 20.04.2015 року зміст якого дублює наказ №106 від 20.04.2015 року, невиконання якого є підставою для оголошення наказу №146 від 26.04.2015 року, а це є порушенням закону (ч.2 ст.149 КЗпП України), згідно якого за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

В подальшому збільшив позовні вимоги та просив також визнати незаконними та скасувати накази про накладення дисциплінарних стягнень №32 від 06.02.2015 року, №40 від 11.02.2015 року, №146 від 26.05.2015 року, №149 від 28.05.2015 року.

Додатково зазначив, що про існування зазначених наказів про накладення дисциплінарних стягнень він дізнався вже після звільнення з займаної посади зі змісту наказу №166-п від 28.12.2015 року. Єдиний наказ, про який було відомо позивачу це наказ №170 від 16.06.2015 року, який він відразу оскаржив до суду і рішенням суду від 24.11.2015 року його було скасовано.

Вважає, що був відсутній на робочому місті за період з 23.09.2015 року по 26.12.2015 року з поважних причин, що підтверджено наказом на позачергове медичне обстеження від 23.09.2015 року; карткою про медичний огляд, копіями листків непрацездатності. А тому просив визнати неналежними та недопустимими доказами документи, які складені за цей період його відсутності (акт про відмову від отримання вхідної кореспонденції від 29.09.2015 року, акти про відсутність працівника від 29.09.2015р., 30.10.2015р., акт про відмову від дачі пояснень від 28.12.2015 року та ін.).

Просив суд поновити його на посаді начальника енергоінспекції Черкського міського РЕМ, стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу, зобовязати відповідача відшкодувати моральну шкоду в розмірі 8 000 грн., визнати незаконним та скасувати накази про накладення дисциплінарних стягнень №32 від 06.02.2015 року, №40 від 11.02.2015 року, №146 від 26.05.2015 року, №149 від 28.05.2015 року.

В судовому засіданні представник позивача адвокат ОСОБА_1 та позивач підтримали позовні вимоги та просили суд задоволити в повному обсязі, надавши в судовому засіданні пояснення, аналогічні по суті позову.

В судовому засіданні представники відповідача ОСОБА_5, ОСОБА_6 заперечували проти позовних вимог та просили суд в позові відмовити, посилаючись на те, що відповідач систематично, без поважних причин не виконував свої обовязку. З наказами про накладення догани був ознайомлений, про що свідчать відповідні акти. Правом на оскарження зазначених наказів працівник в тримісячний термін не скористався, а тому просили застосувати строк позовної давності та відмовити у задоволенні позовних вимог.

Наголошували, що починаючи з 29.09.2015 року роботодавець не володів інформацією про причини відсутності працівника на роботі, листки непрацездатності були надані після 31.10.2015 року та на початку листопада 2015 року, що свідчить про безвідповідальне ставлення до виконання посадових обовязків, підлеглих та підприємства.

Враховуючи зазначене, просили відмовити в позові в повному обсязі.

Третя особа головний інженер Черкаського міського РЕМ ОСОБА_3 (виконував обовязки директора ЧмРЕМ на день підписання наказу про звільнення позивача) в судове засідання не зявився, проте скерував до суду письмові заперечення в яких зазначив, що протягом року до позивача застосовувались заходи дисциплінарного стягнення у вигляді догани у звязку із неналежним виконанням трудових обовязків. З метою надання можливості вислухати пояснення ОСОБА_2, він був запрошений на повторне засідання профкому щодо розгляду питання про дисциплінарну відповідальність, проте зазначене запрошення повернулося із закінченням терміну зберігання. Зазначив, що звільнення відбулось відповідно до вимог чиного законодавства, а тому просив в позові відмовити.

Заслухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступного:

Відповідно до вимог ст. 40 п.3 КЗпП України підставою для звільнення працівника є систематичне невиконання працівником без поважних причин обов'язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувались заходи дисциплінарного стягнення.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 22, 23 постанови від 6 листопада 1992 р. N 9 "Про практику розгляду судами трудових спорів", у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, необхідно з'ясувати, в чому конкретно виявилося порушення, яке стало приводом до звільнення; чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за п.3 ст.40 КЗпП; чи додержано власником або уповноваженим ним органом передбачених статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правил і порядку застосування дисциплінарних стягнень.

Судом встановлено, що наказом №59-п від 10 квітня 2014 року ОСОБА_2 було переведено на посаду начальника енергоінспекції Черкаського міського РЕМ ПАТ «Черкасиобленерго».

Наказом № 166-п від 28 грудня 2015 року звільнений з роботи згідно ст. 40 п. 3 КЗпП України за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов'язків, покладених на нього трудовим договором, а саме: неналежне виконання доручень керівництва в рамках своїх функціональних обовязків, передбачених п.п. 3.3.1, 3.2.35 посадової інструкції №437, з урахуванням застосованих до нього заходів дисциплінарного стягнення у вигляді доган.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до наказу №32 від 06 лютого 2015 року Черкаського міського району електричних мереж, до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання покладених на нього посадових обов'язків, а саме п.п.3.2.3, 3.2.6, 3.2.7, 3.2.8, 3.3.1 посадової інструкції.

Згідно зазначеній службовій записки ОСОБА_7 від 30.01.2015 року: комісією проведена позапланова перевірка та було виявлено, що електропостачання юридичній особі ОСББ «Б.Вишневецького 97» здійснюється без укладення з Черкаським мРЕМ договору на постачання електричної енергії. ОСОБА_2 одноособово здійснив перевірку схем обліку електроенергії за даним обєктом та проявив бездіяльність відносно існуючого тривалий час бездоговірного споживання електроенергії в вищезазначеному будинку. З цього приводу у позивача відібрано письмові поясненя від 05.02.2015 року.

Згідно пункту 3.2.7 посадової інструкції №437 від 03 лютого 2015 року на начальника енергоінспекції покладається обовязок виявляти факти безоблікового користування електроенергії, самовільне приєднання до електричних мереж, а також порушення споживачами договірних умов.

Таким чином, твердження позивача, що виявлення фактів безоблікового користування електроенергією знаходиться в компетенції іншого відділу спростовується положеннями посадової інструкції начальника енергоінспекції.

Відповідно до наказу №40 від 11 лютого 2015 року Черкаського міського району електричних мереж, до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання покладених на нього посадових обов'язків та за порушення виявлені відділом технічного аудиту, що викладені в акту від 09.01.2015 року та наказі №43 від 29.01.2015 року.

Твердження позивача щодо накладання дисциплінарного стягнення за проступок, за який вже застосоване стягнення наказом №32 (бездоговірне споживання ОСББ «Б.Вишневецького 97») спростовується змістом акту від 09.01.2015 року (розділ перевірка енергозбутової роботи) та наказу №43 від 29.01.2015 року, яким на ОСОБА_2 покладено ряд обовязків, зокрема, також розробка посадових інструкцій, складання графіків технічних перевірок, проведення занять з працівниками.

Відповідно до наказу №146 від 26.05.2015 року Черкаського міського району електричних мереж ОСОБА_2 оголошено догану за невиконання п.3.2.1, 3.2.7 посадової інструкції, наказу №106 «Про впровадження заходів щодо зниження понаднормових втрат в Черкаському міському РЕМ» від 20.04.2015р. Зокрема, не в повному обсязі були проведені сумісні рейди по виявленню фактів порушення ПКЕЕ та розкраданню електричної енергії споживачами. По фактам, викладеним в доповідній записці від 08.05.2015 року заступник директора з енергозбуту та комерційної діяльності ЧмРЕМ ОСОБА_4 зажадав від начальника енергоінспекції ОСОБА_2 пояснень, які надані не були, що підтверджено актом від 14.05.2015 року.

Наказом №149 від 28.05.2015 року Черкаського міського району електричних мереж позивачу оголошено догану за невиконання п.3.2.1, 3.2.7 посадової інструкції, наказу №107 «Про впровадження заходів щодо зниження понаднормових втрат в Черкаському міському РЕМ» від 20.04.2015 року. Так, не в повному обсязі були проведені сумісні рейди по фідерах 3Таф45, ф11, ф4, СТОф13, ЗАХІДНАф21, ф5 по виявленню фактів порушення ПКЕЕ та розкраданню електричної енергії споживачами. По фактам, викладеним в доповідній записці від 08.05.2015 року заступник директора з енергозбуту та комерційної діяльності ЧмРЕМ ОСОБА_4 зажадав від начальника енергоінспекції ОСОБА_2 пояснень, які надані не були, що підтверджено актом від 14.05.2015 року.

Суд критично оцінює твердження позивача про те, що пояснення за вищевказаними наказами №146 та №149 він не зобовязаний надавати, так як при перевірках не було виявлено порушень, які стосуються його напрямку роботи (юридичні споживачі).

Так, пунтом 4.4 посадової інструкції №437 від 03 лютого 2015 року визначений обовязок начальника енергоінспекції надавати необхідну інформацію на вимогу керівництва ПАТ «Черкасиобленерго» питань своєї виробничої діяльності.

Крім того, відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Відповідно до ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Згідно зі ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Стаття 59 ЦПК України містить поняття допустимості доказів, за якою суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Суд не вважає можливим задовольнити клопотання позивача про визнання доказів неналежними та недопустимими, а саме: акту про відмову від отримання вхідної кореспонденції від 25.09.2015 року, службової записки ОСОБА_8 від 29.09.2015 року, службової записки ОСОБА_9 від 29.09.2015 року, актів про відсутність працівника від 29.09.2015 року та від 30.10.2015 року, листа про надання пояснень щодо відсутності на роботі, акта про відмову від дачі пояснень від 28.12.2015 року, оскільки позивачем не надано доказів того, що ці документи були сфальсифіковані з метою обмови позивача, як це зазначено в клопотанні від 09.03.2016 року.

Стаття 149 КЗпП України передбачає, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

Позивачем були надані письмові пояснення, за проступками, накладеними згідно наказів №32 та №40, проте не надані пояснення згідно виконання наказів №106 та №107 від 20.04.2015 року, невиконання яких стало підставою для оголошення догани за наказами №146, №149, так як з цими наказами (№106 та №107) позивач був ознайомлений та звіт за ними повинен був надати згідно п.4.4. посадової інструкції та виходячи зі змісту цих наказів.

Посилання позивача на відсутність можливості бути ознайомленим з наказами про оголошення догани, оскільки він був направлений на медичний огляд, а в подальшому знаходився на лікуванні з 29.09.2015 року по 14.10.2015 року, з 15.10.2015 року по 31.10.2015 року, з 02.11.2015 року по 05.12.2015 року, з 07.12.2015 року по 26.12.2015 року, згідно наданих листків непрацездатності, не може бути безумовною підставою для ігнорування звернень керівництва та відсутності зацікавленості позивача як керівника відносно діяльності очолюваного ним структурного підрозділу, враховуючи значимість посади начальника енергоінспекції, відповідальність та посадові обов'язки, які покладені на нього згідно галузевого законодавства та посадової інструкції

Відповідно до п.18, 22, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.1992 "Про практику розгляду судами трудових спорів" за передбаченими п. 3 ст. 40 КЗпП підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов'язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Систематичним порушенням трудової дисципліни вважаються порушення, вчинені працівником, який і раніше порушував трудову дисципліну, за що притягався до дисциплінарної та громадської відповідальності, і порушив її знову. Для визначення систематичності невиконання трудових обов'язків має значення не сам факт дисциплінарного проступку, а застосування до працівника за цей проступок заходів дисциплінарного і громадського стягнення.

Як встановлено в судовому засіданні підставою для звільнення стало неотримання начальником енергоінспекції ОСОБА_2 вхідної кореспонденції, про що був складений акт від 25.09.2015 року та на підставі службової записки від 29.09.2015 року враховуючи той факт, що протягом року до позивача неодноразово застосовувались заходи дисциплінарного стягнення у вигляді догани, було прийнято рішення про звільнення ОСОБА_2 за п.3 ст.40 КЗпП.

Суд вважає, що вимоги трудового законодавства при накладенні на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани та звільненні з роботи роботодавцем були дотримані, у позивача відібрано письмові пояснення, враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку, також враховані обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника, який раніше був притягнутий до дисциплінарної відповідальності, а також протоколом № 31 сумісного засідання адміністрації та цехкому Черкаського міського РЕМ від 29.09.2015 року за неналежне виконання посадових обов'язків та враховуючи те, що він неодноразово отримував дисциплінарні стягнення - цехком Черкаського міського РЕМ не заперечує проти звільнення начальника енергоінспекції ОСОБА_2 с займаної посади. При цьому, як свідчать матеріали справи, позивач викликався на наступне засідання цехкому, але від отримання запрошення ухилився, про що свідчить поштове повідомлення, що повернулося разом з конвертом у звязку із закінченням терміну зберігання. Тому суд, не вбачає підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_2

На підставі викладеного, керуючись ст. 21, 40, 139, 147, 148, 149, 150, 233 КЗпП України, ст. ст. 10, 11, 16, 22, 57, 60, 61, 212, 214-215, 218 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 6 листопада 1992 року № 9, суд -

В И Р І Ш И В:

В позові ОСОБА_2 до Черкаського міського РЕМ Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», третя особа: виконуючий обовязки директора Черкаського міського РЕМ ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_3 про поновлення на роботі, виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди, визнання незаконними та скасування наказів про накладання дисциплінарних стягнень відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області протягом десяти днів з моменту його проголошення.

Головуючий: Т.Є. Троян