Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

№ 384/231/16-ц

№пр. 2/384/80/2016

29 квітня 2016 року

Вільшанський районний суд

Кіровоградської області

в складі:

головуючого судді Сорокіної О.О.,

з участю секретаря судового засідання Сачко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Вільшанка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 02 серпня 1997 року вони зареєстрували шлюб. Від спільного проживання мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Позивач вказує на те, що причиною розпаду сім'ї є різні погляди на життя та різні характери, на ґрунті чого між ними постійно виникали сварки. Вважає, що сумісне життя, збереження сім'ї та примирення з відповідачем неможливе. У зв'язку з наведеним, позивач просить розірвати шлюб між ним та відповідачем.

Позивач в судове засідання не з'явився. Надав до суду заяву, в якій просить справу слухати в його відсутність та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з'явилася. Надала до суду заяву, в якій просить справу слухати в її відсутність, позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення. У заяві зазначає, що з січня 2016 року разом з позивачем не проживають. Просить після розірвання шлюбу відновити її дошлюбне прізвище.

У зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувальноготехнічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Статтею 21 Сімейного кодексу України визначено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частиною першою ст. 110 Сімейного кодексу України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. В судовому засіданні встановлено, що 02 серпня 1997 року сторони зареєстрували шлюб у Вільшанському відділі реєстрації актів громадянського стану, актовий запис № 32, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1, виданим 02 серпня 1997 року (а.с. 11). Після реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з "ОСОБА_2" на "ОСОБА_2."

Від спільного проживання сторони маєть дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, про що свідчить копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_2, виданого 29 липня 1998 року Вільшанським відділом реєстрації актів громадянського стану, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3, виданого 17 квітня 2002 року відділом реєстрації актів громадянського стану Вільшанського районного управління юстиції (а.с.7, 8).

Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені з січня 2016 року, спільного господарства сторони не ведуть, разом не проживають. Згідно наданих позивачем та відповідачем заяв збереження шлюбу та примирення між сторонами неможливе. За таких обставин суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу з відповідачем є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, оскільки між сторонами остаточно припинено шлюбні відносини і їх неможливо відновити, шлюб між ними носить чисто формальний характер, а тому збереження сім'ї є неможливим.

У поданій до суду заяві відповідач просить після розірвання шлюбу відновити своє дошлюбне прізвище "ОСОБА_2".

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідно до ч.2 ст.115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. При розгляді питання про розірвання шлюбу у позовному провадженні суд приймає рішення по суті заявлених позовних вимог. Таким чином, суд вважає необхідним після розірвання шлюбу відновити ОСОБА_2 її дошлюбне прізвище - ОСОБА_2.

На підставі поданих по справі доказів суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини, якими обґрунтовуються вимоги позивача мали місце і підтверджуються письмовими матеріалами справи.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 213-215 ЦПК України, ст.ст. 110-114, 115 Сімейного кодексу України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, який зареєстрований 02 березня 1997 року Вільшанським відділом реєстрації актів громадянського стану, актовий запис № 32.

Після розірвання шлюбу відновити ОСОБА_2 її дошлюбне прізвище - ОСОБА_2.

Копію рішення про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вільшанського районного управління юстиції у Кіровоградській області.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області через Вільшанський районний суд Кіровоградської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.О. Сорокіна