_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/4143/16-ц
Провадження № 2/520/2915/16
УХВАЛА

14.04.2016 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та розподіл спільної сумісної власності подружжя,

В С Т А Н О В И В:

13.04.2016 року від ОСОБА_1 до Київського районного суду міста Одеси надійшов позов до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та розподіл спільної сумісної власності подружжя, в якому позивач просить суд:

- розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2;

- залишити ОСОБА_1 прізвище «Клінкевич»;

- визнати квартиру №31, в місті Одесі, по вулиці Сегедській, 4, обєктом права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2;

- розділити майно, що є спільною сумісною власністю, виділивши:

ОСОБА_1 двохкімнатну квартиру, загальною площею 68,5 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1, та визнати право особистої приватної власності на вказане майно за нею;

ОСОБА_2: трьохкімнатну квартиру, загальною площею 51,8 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_2; двохкімнатну квартиру, загальною площею 44,2 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_3; легковий автомобіль марки «ЗАЗ ВІДА СФ6950», 2012 року випуску; та визнати за ОСОБА_2 право власності на вказане майно;

- стягнути з ОСОБА_2 компенсацію різниці у вартості майна, яке виділяється ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Згідно з актом Київського районного суду міста Одеси від 13.04.2016 року, під час розкриття конверта (пакета), надісланого від представника ОСОБА_3 за позовом ОСОБА_1 встановлено, що відсутні додатки до позову, а саме: оригінал квитанції про сплату судового збору, оригінал свідоцтва про шлюб.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 до заяви про розірвання шлюбу додається свідоцтво про реєстрацію шлюбу. Якщо заява не відповідає вимогам закону, слід застосовувати правила ст. 121 ЦПК.

Позивачем до позовної заяви не надано оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, яка складає 1378 грн. (1378,00х0,4=551,20); за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, яка складає 1378 грн. (1378,00х0,4=551,20) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (1378,00х3=4134,00).

Згідно з ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до вимог ст. 80 ЦПК України, ціна позову повинна дорівнювати дійсній вартості майна на цей час.

З позовної заяви вбачається, що позивачем не визначено ціну позову та не сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру та немайнового характеру.

Згідно з п. 13, 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за № 10, якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов'язаних між собою, то, враховуючи, що об'єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК). Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Враховуючи вищевикладене, позивачеві необхідно надати до суду:

- оригінал свідоцтва про шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем;

- визначити у позовній заяві ціну позову, яка повинна дорівнювати дійсній (ринковій) вартості спірного майна станом на цей час, а саме дорівнювати вартості: двохкімнатної квартири, загальною площею 68,5 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1; трьохкімнатній квартирі, загальною площею 51,8 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_2; двохкімнатної квартири, загальною площею 44,2 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_3; легкового автомобіля марки «ЗАЗ ВІДА СФ6950», 2012 року випуску, з посиланням на докази та подальшим їх наданням до суду для підтвердження цих обставин;

- надати до суду доказ на підтвердження сплати судового збору за подання до Київського районного суду міста Одеси позовної заяви майнового характеру, за ставками встановленими Законом України «Про судовий збір» за подання відповідної позовної заяви, яку суд, з урахуванням загальної кількості вимог, встановлює позивачеві до сплати у розмірі 4134 гривні 00 копійок;

- надати до суду доказ на підтвердження сплати судового збору за подання до Київського районного суду міста Одеси позовної заяви немайнового характеру, а саме сплаті підлягає судовий збір в сумі 551 гривня 20 копійок.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Керуючись ч. 1 ст.121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та розподіл спільної сумісної власності подружжя залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви - пять днів з дня отримання копії ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Калініченко Л. В.