Справа № 755/2653/16-ц
"11" квітня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Виниченко Л.М.,
за участі секретаря Локоткова І.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Дніпровський районний відділ Головного управління державної міграційної служби України в м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням - 53/100 частини квартири АДРЕСА_1.
Вимоги мотивує тим, що вона є власником 53/100 частини квартири АДРЕСА_1, що являє собою одну кімнату у двокімнатній комунальній квартирі.
26 травня 2007 року між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб.
Після реєстрації шлюбу відповідач з 18.11.2008 року зареєстрований у належній їй 53/100 частині квартири АДРЕСА_1.
17 вересня 2013 року шлюб між ними було розірвано.
З часу розірвання шлюбу відповідач у належній їй 53/100 частини квартири не мешкає та місце його проживання не відоме.
Комунальні послуги нараховуються з розрахунку на трьох осіб з урахуванням відповідача.
У неї скрутне матеріальне становище, а наявність реєстрації ОСОБА_2 у вказаній квартирі змушує її сплачувати за житлово-комунальні послуги якими відповідач не користується та не проживає вже понад два роки.
Позивач в судове засідання не з'явилася, будучи належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, у поданій заяві просить розглянути справу без її участі у зв'язку з ненормованим графіком роботи.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином за адресою його реєстрації, про причини неявки не повідомив, у зв'язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача та відповідно до ст. 169 ч. 4, ст. 224 ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Представник третьої особи Дніпровського районного відділу Головного управління державної міграційної служби України в м. Києві в судове засідання не з'явився, третя особа суду подала заяву з проханням розглянути справу у відсутності їхнього представника у зв'язку з великим обсягом роботи.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно договору купівлі-продажу квартири від 25.07.2000 року, посвідченого державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори, зареєстрованого у реєстрі за № 2у-643 та в Київському міському БТІ у реєстровій книзі за № д. 944-8 за реєстровим № 2201 від 14.08.2000 року, ОСОБА_3 придбала 53/100 частини квартири АДРЕСА_1, що складається з однієї житлової кімнати (а.с. 10, 10 зв.).
Як убачається із довідки по формі № 3, виданої ЖРЕО № 409 від 25.02.2015 р. № 620, у спірній квартирі зареєстровані позивач ОСОБА_1, неповнолітня ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та відповідач ОСОБА_2 (а.с. 9, 18).
Позивач перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 з 26.05.2007 року до 17.09.2013 року (а.с. 6, 7).
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Факт не проживання відповідача у спірному житловому приміщенні підтверджено актом від 22 січня 2016 року, що підписаний сусідами позивача, посвідчений начальником ЖЕД-409, у якому зазначено, що ОСОБА_2 не проживає за адресою АДРЕСА_1 з часу розірвання шлюбу - 17.09.2013 року по даний час (а.с. 8).
Отже, за вищевикладених обставин судом встановлено, що відповідач більше року без поважних причин постійно не проживає у спірній квартирі, його майно там не знаходиться, будь-які домовленості між сторонами з приводу користування житловим приміщенням відсутні, витрат по утриманню житла відповідач не несе, у зв'язку з чим позивачці відповідач чинить перешкоди у користуванні спірним житловим приміщенням, позивачка не може належним чином користуватися та розпоряджатися належним їй житловим приміщенням, а тому позов підлягає задоволенню.
Відповідно ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 551 грн. 20 коп.
Керуючись ст. ст. 319, 391, 405 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 88, 169, 208, 215, 218, 224-226 ЦПК України суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Дніпровський районний відділ Головного управління державної міграційної служби України в м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням - 53/100 частиною квартири АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 551 (п'ятсот п'ятдесят одну) грн. 20 коп.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя