Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" лютого 2016 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді САВЛУК Т.В.

при секретарі Костів Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва заяву про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 30 вересня 2015 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни про визнання договору іпотеки припиненим та зобов'язати вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

30 вересня 2015 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалено рішення, яким частково задоволено позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни про визнання договору іпотеки припиненим та зобов'язати вчинити певні дії.

Визнано Договір іпотеки до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, що укладений між ОСОБА_1 та Акціонерним поштово- пенсійним банком «Аваль» (правонаступником прав та обов'язків якого виступає Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»), та Договір про внесення змін та доповнень до договору Іпотеки, посвідченого Шевчук З.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 20 вересня 2006 року за реєстровим №3065 до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, датований 27 вересня 2010 року, припиненими.

Зобов'язано приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зою Миколаївну виключити з Державного реєстру іпотек заборону на відчуження об'єкту нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1, яка виступає предметом іпотеки по Договору іпотеки до кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, укладеного між ОСОБА_1 та Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль» (правонаступником прав та обов'язків якого виступає Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»), про що внесено запис від 28 вересня 2006 року реєстраційний номер №3804470. В іншій часині позовних вимог відмовлено.

29 січня 2015 представник позивача ОСОБА_5 звернувся до суду із заявою про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 30 вересня 2015 року в контексті того, що визнання рішенням суду від 30 вересня 2015 року Договору іпотеки до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, що укладений між ОСОБА_1 та Акціонерним поштово- пенсійним банком «Аваль» (правонаступником прав та обов'язків якого виступає Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»), та Договору про внесення змін та доповнень до Договору іпотеки, посвідченого Шевчук З.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 20 вересня 2006 року за реєстровим №3065 до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, що датований 27 вересня 2010 року, припиненим, фактично є підставою для приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни виключити з Державного реєстру іпотек всі записи про спірну іпотеку та з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна всі записи про обтяження (заборону) на відчуження предмету іпотеки - квартири АДРЕСА_1.

Представник позивача ОСОБА_3 в судовому засіданні просив задовольнити заяву про роз'яснення судового рішення, зазначивши, що ухвалене судом рішення є підставою для приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. для скасування записів про іпотеку та заборону відчуження майна внаслідок визнання припиненим Договору іпотеки до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, що укладений між ОСОБА_1 та Акціонерним поштово- пенсійним банком «Аваль» (правонаступником прав та обов'язків якого виступає Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»), та Договору про внесення змін та доповнень до Договору іпотеки, посвідченого Шевчук З.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 20 вересня 2006 року за реєстровим №3065 до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, що датований 27 вересня 2010 року.

Відповідачі - Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» та приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М., в судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Неявка осіб, які брали участь у справі не перешкоджає розгляду питання про роз'яснення рішення суду. (ч.3 ст.221 Цивільного процесуального кодексу України)

Заслухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 221 Цивільного процесуального кодексу України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не замінюючи при цьому його змісту. Подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається, якщо воно не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлено до примусового виконання.

Дана норма передбачає підстави для роз'яснення судового рішення в судовому засіданні. Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Роз'яснення судового рішення можливе коли воно нечітке за змістом, є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Виходячи з положень статті 214 Цивільного процесуального кодексу України, серед іншого, під час ухвалення рішення суд вирішує питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувались вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити.

Відповідно до положень ст.17 Закону України «Про іпотеку», іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов'язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її, з інших підстав, передбачених цим Законом. Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку.

Виходячи зі змісту мотивувальної частини рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 30 вересня 2015 року, судом встановлено: «Виходячи з аналізу норм чинного законодавства, яке регулює спірні відносини, та умов Договору іпотеки, укладеного між сторонами спору, яким не передбачено відповідальність Іпотекодателя відповідати за виконання кредитного договору за боржника в разі смерті останнього, суд приходить до висновку про наявність підстав визнати Договір іпотеки до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, що укладений між ОСОБА_1 та Акціонерним поштово- пенсійним банком «Аваль», та Договору про внесення змін та доповнень до договору іпотеки від 27 вересня 2010 року, який є невід'ємною частиною договору іпотеки, припиненими.»

За нормою ч.3 ст.17 Закону України «Про іпотеку», відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку. Тобто, наслідком припинення іпотеки (визнання договору іпотеки недійсним) згідно ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» є скасування відповідного запису в Державному реєстрі прав.

Частина 2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачає , що у разі скасування, на підставі рішення суду, рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Виходячи з положень ст.74 Закону України «Про нотаріат», зняття заборони здійснюється нотаріусом, одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, а також припинення чи розірвання договору довічного утримання, звернення органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини, нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі , садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна.

Враховуючи викладене, суд, задовольняючи заяву представника позивача ОСОБА_5, роз'яснює, що виконання рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 30 вересня 2015 року в частині припинення Договору іпотеки до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, що укладений між ОСОБА_1 та Акціонерним поштово- пенсійним банком «Аваль» (правонаступником прав та обов'язків якого виступає Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»), та Договору про внесення змін та доповнень до договору Іпотеки, посвідченого Шевчук З.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 20 вересня 2006 року за реєстровим №3065 до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, датований 27 вересня 2010 року, слугує підставою для вчинення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоєю Миколаївною нотаріальних дій про виключення з Державного реєстру іпотек та Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна всі записи про обтяження (заборону) на відчуження предмету іпотеки - квартири АДРЕСА_1.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 214, 219, 221 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_5 про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 30 вересня 2015 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни про визнання договору іпотеки припиненим та зобов'язати вчинити певні дії, задовольнити.

Роз'яснити, що рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 30 вересня 2015 року в частині припинення Договору іпотеки до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, що укладений між ОСОБА_1 та Акціонерним поштово - пенсійним банком «Аваль» (правонаступником прав та обов'язків якого виступає Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»), та Договору про внесення змін та доповнень до договору Іпотеки, посвідченого Шевчук З.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 20 вересня 2006 року за реєстровим №3065 до Кредитного договору № 014/1179/81/968 від 20 вересня 2006 року, датований 27 вересня 2010 року, слугує підставою для вчинення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоєю Миколаївною нотаріальних дій про виключення з Державного реєстру іпотек та Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна всі записи про обтяження (заборону) на відчуження предмету іпотеки - квартири АДРЕСА_1.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Дніпровський районний суд міста Києва. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я