1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/3858/16-ц 2/335/1114/2016
про залишення позовної заяви без руху
5 квітня 2016 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про встановлення факту спільного проживання однією сімєю, поділ спільного майна та визнання права власності в порядку спадкування за законом,
5 квітня 2016 р. до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про встановлення факту спільного проживання однією сімєю, поділ спільного майна та визнання права власності в порядку спадкування за законом.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
Відповідно до пунктів 3, 5, 6 частини другої статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.
За змістом позовної заяви, позивачем заявляється сім позовних вимог як майнового, так і немайнового характеру.
Серед позовних вимог позивача наявні вимоги про визнання за ним права власності на ? частину вкладів ОСОБА_2 на рахунках у ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» на підставі статті 74 Сімейного кодексу України та на ? частину цих вкладів в порядку спадкування за законом. Проте, конкретного розміру вкладів (їх частини) у грошовому еквіваленті позивач у змісті позовних вимог не вказує. Також позивач не зазначає як учасника процесу (третьої особи) ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», в той час як рішення у справі може вплинути на його права, інтереси та обовязки (зокрема, щодо необхідності в подальшому повернути ці вклади).
Крім того, позивач також просить визнати за ним право власності на земельну ділянку в порядку спадкування, яка знаходиться на території с. Вільнокурянівське Михайлівської сільської ради, проте не зазначає в якості відповідача відповідну селищну раду, територіальна громада якої за відсутності інших спадкоємців має відповідати за даними позовними вимогами.
Частина позовних вимог позивача, зокрема, вимоги №№ 5, 6, 7 стосуються визнання права власності в порядку спадкування.
Проте, позивач не зазначив обставин про те, що він позбавлений права оформити свої спадкові права в нотаріальній конторі, не вказав, чи звертався він до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину та чи отримував відмову у видачі свідоцтв про право на спадщину від нотаріуса. Крім того, за змістом позовної заяви, позивач вказує про наявність дітей та онуків, однак не вказує, чи наявні інші спадкоємці після смерті ОСОБА_2
Відповідно до розяснень, які містяться у пункті 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв'язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.
Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.
У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
При цьому, як визначено у ст. 392 Цивільного кодексу України, особа має право звернутися у суд з позовом про визнання права власності: 1) якщо це право оспорюється або не визнається іншими особами; 2) у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Передумовою для застосування ст. 392 ЦК України є відсутність іншого, крім судового, шляху для відновлення порушеного права й позов про визнання права власності у разі втрати документа, що засвідчує право власності особи на річ, подається за відсутності можливості одержати у відповідних органах дублікат правовстановлюючого документа.
У позовній заяві позивач вказує, що в нього відсутні оригінали правовстановлюючих документів, проте, він не вказує про неможливість одержати їх дублікати, а також про заходи, які ним вживалися з метою їх одержання. Більше того, до позовної заяви позивач додає саме копію дубліката правовстановлюючого документа свідоцтва про право власності на квартиру.
Крім того, оскільки позовна заява містить, водночас, майновий та немайновий характер, позивачеві слід відповідно до положень пункту 4 частини другої статті 119 та частини пятої статті 119 ЦПК України вказати ціну позову за вимогами майнового характеру, яка становить розмір вкладів та вартість нерухомого майна. Суд позбавлений можливості перевірити в даному випадку ціну позову, зазначену позивачем, оскільки до позовної заяви не додано відповідної оцінки нерухомого майна.
Як передбачено частиною пятою статті 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Всупереч цим вимогам ЦПК України до позовної заяви не додано квитанції про сплату судового збору.
Відповідно до частини другої статті 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.
Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.
При цьому, відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
В позовній заяві позовні вимоги №№ 1, 2 носять немайновий характер, а тому позивачеві слід сплатити судовий збір за цими позовними вимогами у розмірі 1 102,40 гривень (551,20 грн. х 2 вимоги = 1 102,40 гривень).
Що стосується позовних вимог №№ 37, то вони носять майновий характер. Тому, виходячи із ціни позову, яку визначить позивач, йому необхідно доплатити судовий збір до бюджету відповідно до положень п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.
Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом визначення змісту позовних вимог із зазначенням всіх осіб, інтересів яких стосується спір, викладення у позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення ціни позову та доплати судового збору до бюджету.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про встановлення факту спільного проживання однією сімєю, поділ спільного майна та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом визначення змісту позовних вимог із зазначенням всіх осіб, інтересів яких стосується спір, викладення у позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення ціни позову та доплати судового збору до бюджету 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова