справа 278/542/16-ц
У Х В А Л А

06 квітня 2016 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Грубіян Є.О., розглянувши заяву ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся до суду із зазначеним позовом, яким просить визнати за своїм довірителем право власності на ? частку будинку № 42, що розташований за адресою: с. Тарасівка Житомирського району Житомирської області, вул. Шевченка, як за спадкоємцем за законом після смерті батька.

Дослідив дану заяву разом з долученими до неї додатками, суд дійшов висновку, що провадження у справі, на даний час, не може бути відкрите, а заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне. Ціна позову у заявах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Як кореспондується у п. 16 ПП ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК такий обовязок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (ч. 2 ст. 80 ЦПК).

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру (п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України). У свою чергу, заявником не надано суду документів щодо оцінки спірного у справі нерухомого майна і, на переконання суду, дійти висновку, що визначена ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна не є можливим. Більше того, представником позивача в порушення вимог п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України взагалі не зазначено ціну спрямованого до суду позову.

Також, згідно п. 1 ч. 1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. В спрямованому до суду позові, представник заявника зазначає, що із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса його довіритель не звертався.

В такому разі, є не зрозумілим в чому полягає суть порушення прав позивача, адже матеріали позовної заяви не містять доказів такого порушення.

Згідно розяснень Верховного Суду України, викладених у абзацах 2-3 п. 23 Постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадквання", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

На теперішній час, вищевказані фактичні обставини унеможливлюють суд відкрити провадження у справі, а тому позов має бути залишений без руху з наданням його авторові часу для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 15, ст. 80, ст. 119, ст. 121 ЦПК України, ПП ВСУ № 7 від 30.05.2008 року, ПП ВССУ № 10 від 17.10.2014 року, Постанови КМУ № 358 від 21.08.14 року,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності - залишити без руху надавши строк у п'ять днів, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків зазначених в ній.

Розяснити заявнику, що у випадку не усунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається адресату.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.О. Грубіян