Справа № 127/7008/16-ц
Провадження № 2/127/3189/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.04.2016 м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Волошин С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до «ПриватБанк» про захист прав споживача, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 05.04.2016 року звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з зазначеним позовом.

Форма і зміст позовної заяви визначені ст. 119 ЦПК України.

Встановлено, що зазначена позовна заява подана з порушенням норм цієї статті з наведених нижче підстав.

Так, згідно п.2 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява, з поміж іншого, повинна містити імя позивача і відповідача.

Однак позивачем в позовній заяві, вочевидь, зазначено не повну назву юридичної особи відповідача.

Відповідно до п.3 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач просить суд провести перерахунок та повернути йому суми 55,63 грн., 55,32 грн. та 48,87 грн. незаконно списаних з його рахунку та компенсувати йому суму нанесеної моральної шкоди в розмірі 20 000 грн.

Згідно п.5-6 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Так, позивач, зазначаючи в позові, що діями відповідача йому нанесено моральну шкоду в розмірі 20 000 гривень, не зазначає доказів, які б підтверджували розмір моральної шкоди саме в такій сумі.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач в позовній заяві обєднав дві позовні вимоги майнового характеру.

Згідно п.13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", у випадках об'єднання в одній заяві кількох самостійних вимог майнового характеру, повязаних між собою, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. В даному випадку позивачем, згідно Закону України «Про судовий збір», має бути сплачено судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову (враховуючи суми незаконно списаних, на думку позивача, з його рахунку коштів та зазначений розмір моральної шкоди), але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Однак, позивачем до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач посилається на підставу звільнення його від сплати судового збору на Закон України «Про захист прав споживачів». Проте, при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору підлягає до застосування Закон України «Про судовий збір», який є спеціальним та норми нової редакції якого не включають як підставу для звільнення від сплати судового збору звернення до суду як позивача в порядку захисту прав згідно Закону України «Про захист прав споживачів» (ст.5).

Крім того, відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної в постанові від 02.12.2015 року у справі №6-1341цс15, Закон України «Про захист прав споживачів» застосовується до спорів, які виникли з кредитних правовідносин лише в тому разі, якщо підставою позову є порушення порядку надання споживачеві інформації про умови отримання кредиту, типові процентні ставки, валютні ризики тощо, які передують укладенню договору.

Тому в даному випадку Закон України «Про захист прав споживачів» як підстава звільнення позивача від сплати судового збору, застосуванню не підлягає.

Викладене є недоліками позовної заяви, які повинні бути усунуті позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст. 120, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до «ПриватБанк» про захист прав споживача, надавши представнику позивача строк п»ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення, зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: