Справа №305/2318/15-ц
Провадження по справі 2/305/263/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.02.2016 року. Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючої - судді Бліщ О.Б.

секретаря - Вербещук В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 "ПриватБанк" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство ОСОБА_1 "ПриватБанк" звернулося в суд з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги мотивує тим, що відповідно до укладеного договору б/н від 14.02.2011 року, ОСОБА_2, отримала кредит у розмірі 3700 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом розмірі 30% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з умовами надання банківських послуг, правилами користування платіжною карткою складає між ним та банком договір, підтверджується підписом у заяві. Договором передбачено порядок та умови погашення кредиту, погашення заборгованості по кредиту, сплата нарахованих за період користування кредитом відсотків, комісія за користування кредитом та інших витрат. У порушення умов договору відповідач зобов'язання за вказаним договором належним чином не виконав, у зв'язку з чим станом на 30.11.2015 року має заборгованість в сумі 12784,97 гривень, що складається з наступного: 3016 гривень - заборгованість за кредитом; 6953,81 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом; 1730,16 гривень - заборгованість за пенею та комісією; 500 гривень - штраф (фіксована частина); 585гривень - штраф (процентна складова). На підставі наведеного просили стягнути з відповідача, в їхню користь заборгованість за кредитним договором б/н від 14.02.2011 року в сумі 12784,97 гривень та судові витрати понесені банком при подачі позовної заяви до суду.

В судове засідання представник позивача ПАТ КБ "ПриватБанк" не з'явився, однак їх представник - ОСОБА_3 надіслав заяву, в якій просив розглянути справу без участі представника ПАТ "Акцент-Банк". Позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи, у випадку неявки відповідача.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з"явилася, однак надала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. Позовні вимоги визнала частково. Зазначила, що вона дійсно допустила заборгованість по кредитному договору, однак через важкий матеріальний стан, просила зменшити розмір пені.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного висновку.

В силу ч.2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно ст.1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, а позичальник зобовязується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

У відповідності до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.

Судом встановлено, що між ПАТ КБ "Приватбанк" та ОСОБА_2 був укладений кредитний договір б/н від 14.02.2011 року, виражений, за згодою останньої, у формі заяви, умов і правил надання банківських послуг, за якими банк надав відповідачу кредит в сумі 3700 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі 30 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки та відповідно до умов якого ОСОБА_2 зобов'язувалася здійснювати погашення заборгованості.

У відповідності до ст.ст. 526, 611 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки (пені).

Як вбачається з розрахунку заборгованості за кредитним договором б/н від 14.02.2011 року станом на 30.11.2015 року загальна заборгованість ОСОБА_2 перед банком складає 12784,97 гривень, що складається з наступного: 3016 гривень - заборгованість за кредитом; 6953,81 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом; 1730,16 гривень - заборгованість за пенею та комісією; 500 гривень - штраф (фіксована частина); 585гривень - штраф (процентна складова).

Таким чином, судом достовірно встановлено, що відповідачкою порушено умови кредитного договору, зокрема відповідачка прострочила свої зобовязання по поверненню кредиту та сплаті процентів за користування кредитом, порушила графік погашення заборгованості за кредитом. Таким чином, на думку суду, має місце невчасне виконання зобовязання відповідачкою.

Згідно ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Поряд з цим, суд відповідно до ЦК України та принципів об'єктивності, реальності та справедливості вважає за доцільне відмовити у задоволенні вимоги представника позивача про стягнення з відповідачки пені за несвоєчасність виконання зобов'язань за договором в сумі 1730,16 гривень.

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (ст. 551 ч. 1 ЦК України).

Неустойка є засобом забезпечення зобов'язання та засобом цивільно-правової відповідальності за його порушення, відповідно до своєї правової природи неустойка не може розглядатися як засіб збагачення.

Згідно п. 5.1 Кредитного договору укладеного між сторонами при порушенні позичальником будь-якого із зобов"язань передбачених Заявою та п.п. 3.2.2, 3.2.3 даних Умов банк має право нараховувати, а позичальник зобов"язується сплатити банку пеню у розмірі 1,25% від суми простроченого платежу, але не менше1 гривні за кожний день прострочки платежу.

Частина 3 статті 551 ЦК України з урахуванням положень статті 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та частини 4 статті 10 ЦПК України щодо обов'язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків, відповідна правова позиція, що є обов'язковою для застосування (ст. 214 ч. 2, ст. 360-7 ч. 1 ЦПК України), висловлена у Постанові Верховного Суду України від 03.09.2014 у справі № 6-100цс14.

Відповідно до роз'яснень, наведених у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин від 30 березня 2012 року № 5, положення ч.3 ст. ст. 551 ЦК України про зменшення розміру неустойки може бути застосовано судом лише за заявою відповідача до відсотків, які нараховуються як неустойка.

Відповідачка ОСОБА_2, заявила клопотання про зменшення розміру неустойки у зв"язку із складним матеріальним становищем .

Із акту обстеження матеріально-побутових умов проживання виданого депутатом Верхньоводянської сільської ради, ОСОБА_4 вбачається, що ОСОБА_2 проживає разом зі своєю дочкою ОСОБА_5Д, яка є інвалідом дитинства І-ї групи, неходяча. Багато коштів витрачає на лікування дочки.

Враховуючи вище викладене, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, на загальну суму 11054,81 гривень, а саме: 3016 гривень - заборгованість за кредитом; 6953,81 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом; 500 гривень - штраф (фіксована частина); 585 гривень - штраф (процентна складова).

Водночас, банк не надав доказів заподіяння йому збитків зменшенням санкції.

Окрім того, на підставі ст. 88 ЦПК України, необхідно стягнути з відповідачки ОСОБА_2 в користь ПАТ КБ "ПриватБанк" судові витрати, що складаються з 1218 гривень судового збору, сплачені позивачем при подачі позову до суду.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 6, 8, 10,11, 57,58, 60, 88, 212- 215, 223, 294 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН: НОМЕР_1 на користь Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 банк "Приватбанк", юридична адреса: 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, буд. 50 , рахунок №3111, МФО №305299 заборгованість за кредитним договором б/н від 14.02.2011 року в розмірі 11054,81 гривень (одинадцять тисяч п"ятдесят чотири) гривні 81 копійку, що складається з наступного: 3016 гривень - заборгованість за кредитом; 6953,81 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом; 500 гривень - штраф (фіксована частина); 585 гривень - штраф (процентна складова).

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН: НОМЕР_1 на користь Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 банк "Приватбанк", юридична адреса: 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, буд. 50, понесені судові витрати в сумі 1218 (одну тисячу двісті вісімнадцять гривень).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до цивільної палати апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуюча: Бліщ О.Б.

З оригіналом вірно,

Суддя Рахівського районного суду: Бліщ О.Б.