АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/440/16 Справа № 185/9785/15-ц Головуючий у 1 й інстанції - Юдіна С. Г. Доповідач - Максюта Ж.І.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2016 року Апеляційний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого: Максюти Ж.І.,

суддів : Макарова М.О., Прозорової М.Л.,

за участі секретаря: Самокиші О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську

апеляційну скаргу ОСОБА_2

на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 вересня 2015 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Донецької міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

29 вересня 2015 року постановлена ухвала про визнання позовної заяви ОСОБА_2 неподаною і повернення її заявнику разом із доданими до неї документами, у зв'язку із не усуненням недоліків.

В своїй апеляційній скарзі ОСОБА_2 означену ухвалу вважає незаконною, просить її скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. На думку апелянта, суд не перевірив факту і не впевнився у сплаті нею судового збору через систему Приват24, що не заборонено законом і виключає можливість отримання нею квитанції.До того ж, вимога про надання саме оригіналу є безпідставною.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу відхилити, ухвалу суду залишити без змін за наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 312 ЦПК України, розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає ухвалу без змін, якщо судом першої інстанції постановлено ухвалу з додержанням вимог закону.

Статтею 119 ЦПК України встановлено, що позовна заява, зокрема, повинна містити зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно вимог ст. 121 ЦПК України, якщо позовну заяву подано без додержання вказаних вимог, то постановляється ухвала про залишення заяви без руху з наданням строку для виправлення недоліків. При невиконанні вказівок судді в установлений строк, позовна заява визнається неподаною і повертається позивачу.

З матеріалів справи вбачається, що в вересні 2015 року позивач звернувся до суду і просив про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Ухвалою судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 вересня 2015 року позов залишено без руху і запропоновано в п'ятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки позовної заяви, а саме: додати до позовної заяви оригінал документу про сплату судового збору.

29 вересня 2015 року постановлена ухвала про визнання позовної заяви ОСОБА_2 неподаною і повернення її заявнику разом із доданими до неї документами, у зв'язку із не усуненням недоліків.

Як слідує із змісту апеляційної скарги ОСОБА_2, вона сама не заперечує факту неотримання і не направлення на адресу суду 1 інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору, лише посилається про вчинення нею такої дії через термінал самообслуговування Приват24, і відносить саме до обов'язку суду перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Однак, правомірність таких його доводів спростовуються роз'ясненнями, що містяться в п. 26 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. N 10 „ Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", згідно яких законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року N 2346-III "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року N 3674-VI "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання України платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року N 22 (зі змінами).

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету, суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору, а тому за відсутності оригіналу квитанції про сплату ОСОБА_2 судового збору, суд не може перевірити зарахування судового збору за розгляд поданої нею позовної заяви.

Таким чином, закон покладає обов'язок саме на позивача при зверненні до суду подати оригінал квитанції про сплату судового збору, ці вимоги ним не виконані і не усунуті недоліки позовної заяви, отже оскаржувана ухвала постановлена з дотриманням вимог процесуального закону і підстав для її скасування апеляційний суд не вбачає.

Керуючись ст. ст. 303, 307, 312 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - відхилити.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 вересня 2015 року - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: