Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/897/16 Головуючий у суді І-ї інстанції Петрова О. Ф.
Категорія - спори про спадкове право
Доповідач Сукач Т. О.
УХВАЛА

Іменем України

07.04.2016 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - Сукач Т.О.

суддів - Кривохижі В.І.

Мурашка С.І.

при секретарі - Савченко Н.В.

розглянула у відкритому судовому засіданні в місті Кіровограді цивільну справу за позовом ОСОБА_3 і ОСОБА_4 до Пантаївської селищної ради міста Олександрії Кіровоградської області, третя особа - ОСОБА_5, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 12 лютого 2016 року і

в с т а н о в и л а :

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 12 лютого 2016 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_3 і ОСОБА_4 до Пантаївської селищної ради міста Олександрії Кіровоградської області, третя особа - ОСОБА_5, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 ставить питання про скасування рішення суду як такого, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, просить постановити нове рішення, яким визначити їй та ОСОБА_4 додатковий строк у три місяці, з часу набрання рішенням законної сили, для подання заяв про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті їх баби - ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Зокрема вказує на те, що за замістом ст.1218 ЦК України до спадкової маси входить сукупність прав і обов'язків, носієм яких був спадкодавець, і які переходять до спадкоємців після відкриття спадщини. За загальним правилом у спадщину переходять усі цивільні права та обов'язки спадкодавця, за винятком тих, які нерозривно пов'язані з його особою, а тому не здатні передаватися іншим суб'єктам і наведені у ст.1219 ЦК України.

Встановлене ч.3 ст.1272 ЦК України право спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, до числа особистих немайнових прав не належить.

Зазначене, на думку заявника, є підставою вважати, що вони із сестрою мають право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби, яке з поважних причин не було реалізоване їх батьком, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Сторони та третя особа в судове засідання апеляційного суду не з'явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені в порядку, визначеному ст.76 ЦПК України, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень з судовою повісткою та копією скарги. Від Пантаївської селищної ради до апеляційного суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність її представника. Враховуючи положення ч.2 ст.305 ЦПК України, згідно з якою неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, колегія суддів вирішила розглядати справу у відсутності сторін та третьої особи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника ОСОБА_3 і ОСОБА_4, ОСОБА_7, який підтримував доводи апеляційної скарги,дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обґрунтованість доводів апеляційної скарги у встановлених статтю 303 ЦПК України межах, колегія суддів вважає, що скарга підлягає відхиленню з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_6, яка є бабою позивачів. Після її смерті відкрилася спадщина на жилий будинок з господарськими будівлями, що розташований в АДРЕСА_1 і належав померлій на праві приватної власності.

Спадкоємцями ОСОБА_6 за законом є її сини: ОСОБА_8 - батько позивачів, та ОСОБА_9. Жоден із них після смерті матері у встановленому законом порядку заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подав.

ІНФОРМАЦІЯ_2 р. ОСОБА_8 помер, його спадкоємцями за законом є дочки - позивачі у справі та дружина покійного - ОСОБА_5.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачі посилалися на те, що вони мають право ставити питання про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті їх баби, оскільки батько пропустив цей строк через тяжке захворювання, що, як вони вважають, є поважною причиною.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачі не мають права на пред'явлення позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті їх баби ОСОБА_6, оскільки позивачі не є її спадкоємцями, право звернення з таким позовом належало їх батькові ОСОБА_8, як спадкоємцю за законом першої черги. Такий позов ОСОБА_8 до суду пред'явлений не був.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду, оскільки суд дійшов його з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно ч.1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу ( ч.2 ст. 1258 ЦК України).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки ( ч.1 ст. 1261 ЦК України).

Згідно ч.1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Аналіз зазначених норм права є підставою для висновку про те, що оскільки на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6, були живими її сини, які є спадкоємцями першої черги, в тому числі і батько позивачів, то позивачі не мають право на спадкування після смерті баби.

За положеннями ч.1 ст. 1266 ЦК України позивачі мали б право на спадкування після смерті баби лише за правом представлення.

Згідно ч.2 ст. 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини( ч.3 ст. 1272 ЦК України).

Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла(спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) - ч.1 ст. 1216 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Судом встановлено, що батько позивачів ОСОБА_8 у встановлений законом шестимісячний строку заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6, як спадкоємець першої черги, не подав.

Встановивши, що позивачі не є спадкоємцями ОСОБА_6, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що вони не мають права на пред'явлення позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті і обґрунтовано відмовив у його задоволенні.

Судом правильно встановлені обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, докази, що їх підтверджують, норми матеріального права, які регулюють правовідносини, що виникли між сторонами, і ухвалено рішення, яке відповідає вимогам ст.ст.212,213 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги не можна визнати переконливими, так як вони не містять правових підстав для скасування рішення суду, посилань на докази, які б спростовували висновки суду першої інстанції та впливали на законність і обґрунтованість його рішення.

Згідно ст.308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.209,307,308,313,314,315 ЦПК України колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 відхилити.

Рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 12 лютого 2016 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий суддя Т.О.Сукач

Судді В.І.Кривохижа

С.І. Мурашко