ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5626/16-ц
провадження № 2/753/3926/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"24" березня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва ЛЕОНТЮК Л.К., розглянувши в місті Києві матеріали цивільної справи та перевіривши дотримання вимог ст. ст. 118-121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: Київське міське бюро технічної інвентаризації про визнання права власності на садовий будинок з господарськими будівлями та спорудами

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в особі свого представника ОСОБА_4, який діє на підставі довіреності НАТ 712526 від 17.02.2016 року звернулись до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: Київське міське бюро технічної інвентаризації про визнання права власності на садовий будинок з господарськими будівлями та спорудами.

Матеріали цивільної справи надійшли до загальної канцелярії Дарницького районного суду м. Києва( м. Київ, вул. О. Кошиця, 5 - а ) за вх .№ 15215 від 21 березня 2016 року і передані судді для вирішення питання про відкриття провадження у справі у приміщенні суду ( по вул. Севастопольській, 14 ), що підтверджується даними контрольного журналу № 380 від 24 березня 2016 року.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме позивачам необхідно визначитись із колом учасників процесу, оскільки дана категорія передбачає більш розширене коло осіб, відсутній оціночний акт на земельну ділянку, разом з цим, позивачами не додано квитанцію про сплату судового збору.

Відповідно до ст. 6 ЗУ "Про судовий збір" у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Положеннями п. 2,ч. 1,ст. 80 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна. Згідно вимог п. 4 ч. 2ст. 119 ЦПК України, позивачу в частині майнового спору слід зазначити ціну позову, виходячи з експертної оцінки житлового будинку.

Відповідно до правил " Порядку проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов"язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства ", затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що вартість об'єкту нерухомого майна має бути визначена як оціночна ( реальна ). Згідно Закону України "Про судовий збір" розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, що подаються до суду становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року.Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік", розмір мінімальної заробітної плати станом на 1 січня 2016 року становить 1 378 гривень.

Проте, оскільки позивачі просять визнати за ними право власності на рухоме майно та не надають жодного документу на підтвердження вартості майна, тобто не можуть визначити вартість спірного нерухомого майна, суд вважає доцільним попередньо визначити розмір судового збору в межах максимальної ставки, встановленої Законом України "Про судовий збір"- 6 890 грн. 00 коп. з подальшою сплатою несплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Зазначені обставини унеможливлюють суд дійти до висновку про реальну вартість нерухомого майна, а отже унеможливлюють визначення реальної вартості необхідної до сплати позивачем суми судового збору.

Разом з цим, в матеріалах справи знаходиться копія довіреності від позивача № 1 - ОСОБА_2 видана на ім'я ОСОБА_4 на представництво в суді та має право підпису лише від позивача № 1, однак як вбачається із позовоних вимог, вказаний представник ОСОБА_4 підписав позовну заяву від позивача № 1 - ОСОБА_2 та позивача № 2 - ОСОБА_3, однак в матеріалах позовної заяви відсутні документи. що підтверджують право на представництво у суді ОСОБА_4 від імені ОСОБА_3

Відповідно до ст. 42 ЦПК України повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені довіреністю від фізичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або псадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на службі, стаціонарному лікуванні чи за рішенням суду, або за місмцем його проживання.

Згідно вимог ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1)найменування суду, до якого подається заява;

2)ім'я ( найменування ) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання ( перебування ) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі;

3)зміст позовних вимог;

4)ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5)виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6)зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.;

7)перелік документів, що додаються до заяви.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, до неї не додані копії позовної заяви з додатками, для інших учасників процесу.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява руху не підлягає, так як не відповідає вимогам статті 119 ЦПК України, а саме, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 119, 120, 121, 208-210 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: Київське міське бюро технічної інвентаризації про визнання права власності на садовий будинок з господарськими будівлями та спорудами - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати п'яти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити заявникам, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК