РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/1468/16-ц

Провадження № 2/643/2406/16

29.03.2016 року суддя Московського районного суду м.Харкова Букреєва І.А., при секретарі Темченковій Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із позовом і просить розірвати шлюб з відповідачем, посилаючись на наступні обставини.

З 10 травня 1986 року сторони перебувають у зареєстрованому відділом реєстрації актів цивільного стану Орджонікідзевського райвиконкому м.Харкова, актовий запис № 390, шлюбі.

Від вказаного шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають. Майнового спору також немає.

Спільне життя не склалось у зв'язку із повним непорозумінням, внаслідок чого їхнє подальше спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити інтересам позивача. Фактично спільне життя припинено з серпня 2015 року.

Позивач заявила про можливість судового розгляду за її відсутністю, позовні вимоги підтримала. Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та дату судового засідання повідомлявся належним чином,причини неявки не повідомив. Тому суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі матеріалів, відповідно до ст. 224 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що з 10 травня 1986 року сторони перебувають у зареєстрованому відділом реєстрації актів цивільного стану Орджонікідзевського райвиконкому м.Харкова, актовий запис № 390, шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 (а.с.2).

Від вказаного шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають. Майнового спору також немає.

Спільне життя не склалось у зв'язку із повним непорозумінням, що привело до розпаду сім'ї.

Згідно зі ст. 112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя чоловіка і жінки і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У судовому засіданні об'єктивно встановлено, що подальше спільне життя сторін із збереженням шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу це одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка (ст. 24 Сімейного кодексу України). Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (ст. 104 Сімейного кодексу України). Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 Сімейного кодексу України).

Суд прийшов до висновку, що у даний час шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому вважає, що шлюб між сторонами повинно бути розірвано.

Згідно ч. 3 ст. 88 ЦПК України судові витрати у розмірі 551 грн. 20 коп. підлягають стягненню в дохід держави з відповідача, так як позивачка, на користь якої ухвалено рішення, звільнена від сплати судового збору.

На підставі ст.110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст.ст. 60, 214-215, 226 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 10 травня 1986 року відділом реєстрації актів цивільного стану Орджонікідзевського райвиконкому м.Харкова, актовий запис № 390, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь держави у розмірі 551 грн. 20 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто Московським районним судом м. Харкова за письмовою заявою відповідача протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя: І.А. Букреєва