Справа № 755/3394/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне рішення)

"08" квітня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Сидоренку П.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києві, цивільну справу за позовом: ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа без самостійний вимог на предмет спору: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визнати причину пропущення строку для прийняття спадщини поважною та визначити йому додатковий строк тривалістю у два місяця для подання до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_2 Після смерті померлої залишилась 1/3 частина житлової квартири за адресою: АДРЕСА_1, розташована у Дніпровському районі міста Києва. Померлою заповіт складений не був. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом. На час смерті його матері він вже декілька років проживав разом із нею та доглядав її під час тривалої хвороби. Однак зареєстрований він був за іншою адресою. Під час отримання консультації у нотаріальній конторі його завірили, що в разі спільного проживання спадкодавця та спадкоємця подавати заяву про отримання спадщини не потрібно. Окрім цього він також важко захворів після смерті матері, у зв'язку із чим і не звертався додатково до нотаріуса. Таким чином він формально пропустив строк на подання заяви про прийняття спадщини, хоча фактично прийняв її і з дня смерті померлої розпоряджається спадковим майном. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло він являється власником 1/3 частини зазначеної квартири. Окрім цього у 2009 році він отримав у спадщину від померлого ОСОБА_3 ще 1/3 частку вказаної квартири. Тобто на даний час він є власником 2/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1. Після смерті матері він також не намагався здійснити оформлення вказаної квартири, враховуючи, що інших спадкоємців немає, а у вказаній квартирі він проживає до цього часу. На даний час він майже досяг пенсійного віку та має обмежені доходи і в подальшому можливо обміняє наявну квартиру на інше житло з меншою площею (для зменшення комунальних та інших витрат). Однак звернувшись до відповідача для оформлення спадщини він отримав усну відмову із посиланням на пропуск строку для подання заяви. При повторному звернення йому надали витяг (інформаційну довідку) із спадкового реєстру, з якої вбачається, що спадкова справа не заводилася (інформація у спадковому реєстрі відсутня). Тобто ніхто не звертався із заявою про прийняття вказаної спадщини. 12 січня 2016 року він звернувся до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. Проте у нотаріальній конторі йому повідомили, що строк для прийняття спадщини ним пропущений.

В судове засідання позивач, представник позивача не з'явилися. Представник позивача подав до суду заяву, в якій просив суд розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити, у разі неявки в судове засідання відповідача, проти заочного рішення не заперечує.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, суд про причини неявки не повідомив.

Уповноважений представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору - Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином.

Відповідно до ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність представника відповідача та за згодою позивача постановити заочне рішення.

У відповідності до ч.2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_1, батьками якого записані - ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с.6).

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 02 грудня 1998 року, виданого Відділом приватизації житла Харківської районної Держадміністрації, квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_3 та членам його сім'ї: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у рівних долях (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.5).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 07 травня 2009 року, спадкоємцем майна гр. ОСОБА_3, а саме: 1/3 частини квартири за АДРЕСА_1 є його син - ОСОБА_1 (а.с.8).

Відповідно до акту від 01 квітня 2016 року, затвердженого начальником ЖЕД №407, ОСОБА_1 проживав з грудня 2009 року в квартирі АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.4).

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За час свого життя, ОСОБА_2 заповіту не склала.

За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

12 січня 2016 року до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори звернувся позивач із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено судом, позивачем було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини через необізнаність останнього щодо порядку подання заяви про прийняття спадщини, оскільки останній проживав до дня смерті спадкодавці з останньою та вважав, що прийняв спадщину. Крім того, позивач після смерті спадкодавці захворів та не міг подавати відповідну заяву до нотаріуса.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позивачем пропущено строк прийняття спадщини з поважних причин, враховуючи, що інших спадкоємців майна померлої не має, а тому вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 тривалістю у два місяці з дня набрання законної сили рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1218, 1223, 1261, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 1, 3, 4, 10, 11, 58, 60, 197, 208, 209, 212-215, 218, 224-228, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа без самостійний вимог на предмет спору: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 тривалістю у два місяці, починаючи з часу набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: