23.03.2016 Єдиний унікальний № 371/13/16-ц
Миронівський районний суд Київської області
Провадження № 2/371/ 86 /16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(З А О Ч Н Е)

23 березня 2016 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Поліщука А.С.,

при секретарі Харченко І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, зареєстрованого 04 вересня 2009 року виконкомом Маслівської сільської ради Миронівського району Київської області, актовий запис № 5, між нею та її чоловіком ОСОБА_2.

Позивач обґрунтувала свої вимоги тим, що сімейні стосунки не склалися через несумісність характерів, різні погляди на шлюб та сімю. Відповідач нехтував сімейними цінностями, не піклувалася про створення в сімї моральної атмосфери, основаної на почуттях взаємної любові, поваги та взаємодопомоги. З квітня 2014 року із відповідачем шлюбних відносин не підтримують, проживають окремо. Наміру зберігати сімю вона не має, тому просила розірвати укладений шлюб.

У судове засідання позивач не зявилася, подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити у її відсутності, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти прийняття заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не зявився, клопотання про розгляд справи за його відсутності не надав, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом надсилання повістки про виклик до суду за зареєстрованим місцем проживання, причини неявки до суду не повідомив.

Згідно з ст. 169 ЦПК України неявка в судове засідання належним чином повідомленого про час та місце розгляду справи відповідача, не є перешкодою для розгляду справи.

Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Оскільки в судове засідання повторно не зявився відповідач, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, позивач у заяві про розгляд справи за її відсутності не заперечувала проти заочного розгляду справи, тому суд на підставі ч. 4 ст. 169 та ст. ст. 224 - 225 ЦПК України постановив ухвалу про заочний розгляд справи та прийняття по ній заочного рішення.

На підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно зясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.

В судовому засідання встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 04 вересня 2009 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії 1-ОК № 086337, виданим 04 вересня 2009 року Маслівською сільською радою Миронівського району Київської області, актовий запис № 5.

Від шлюбу сторони мають спільних малолітніх дітей: доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Вказані обставини підтверджуються свідоцтвами про народження: серії 1-ОК № 132628, виданим Тулинською сільською радою Миронівського району Київської області, актовий запис № 4, серії 1-ОК № 181733, виданим 18 серпня 2011 року виконавчим комітетом Маслівської сільської ради Миронівського району Київської області, актовий запис № 7.

Між позивачем та відповідачем, внаслідок різних характерів, поглядів на життя, шлюб та сімю виникають суперечки та сварки. Ці суперечки і сварки руйнують міжособистісні відносин, викликаючи не сприйняття один одного як члена сімї.

Розглядаючи спір про розірвання шлюбу, суд повинен виходити з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сімю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові, поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Сторони не мають наміру зберігати шлюб, у звязку із втратою взаємної любові та поваги, почуття сімейної єдності.

Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно - сімейних відносин і звернення позивача до суду є те, що між сторонами фактично не існує сімейних стосунків. Сімейні відносини розладились через несумісність характерів, різні погляди на життя, шлюб та сімю, не готовність подружжя вести подальше спільне життя. Між сторонами втрачено почуття любові та поваги одне до одного, сторони наміру примирятися не мають, шлюб сторін носить формальний характер.

Статтею 104 Сімейного кодексу України передбачені підстави припинення шлюбу. Однією з таких підстав є його розірвання.

Згідно з ст. 109 Сімейного кодексу України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частиною 1 ст. 110 Сімейного кодексу України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з позовом, наполягає на розірванні шлюбу.

Приймаючи до уваги відсутність згоди як позивача так і відповідача на примирення, проживання сторін окремо одна від одної, малолітні діти проживають з позивачем окремо від відповідача, розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини, суд вважає, що збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач вказала, що після реєстрації розірвання шлюбу бажає надалі іменуватися прізвищем «Володько».

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Тобто, у випадку незгоди відповідача із цим рішенням, він має змогу звернутися до Миронівського районного суду Київської області із заявою про перегляд цього рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

При зверненні до суду позивач сплатила судовий збір в сумі 551 гривня 20 копійок, що підтверджується наявними у матеріалах справи квитанціями.

Вказані понесені позивачем витрати підлягають стягненню з відповідача на її користь.

На підставі викладеного, ст. ст. 104, 105, 109-114 Сімейного кодексу України, керуючись ст. ст. 10, 11, 15, 57- 60, 64, 88, 179, 208, 209, 212 - 215, 218, 224 - 226, 228, 292, 294, 296 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

1.Позов задовольнити.

2.Розірвати шлюб між ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3) та Володько (дошлюбне прізвище Чупис) ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_4), зареєстрований 04 вересня 2009 року виконкомом Маслівської сільської ради Миронівського району Київської області під актовим записом № 5.

3.Після розірвання шлюбу залишити позивачеві прізвище «Володько».

4.Шлюб припиняється у день набрання цим рішенням законної сили.

5.Стягнути з ОСОБА_2, на користь ОСОБА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 551 гривню 20 копійок понесених нею судових витрат.

6.Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача.

7.Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня отримання його копії.

8.У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у апеляційному порядку.

9.Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Миронівський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

10.Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя підпис ОСОБА_6

ЗГІДНО З ОРИГІНАЛОМ

Суддя А.С. Поліщук