Провадження по справі № 2/752/1636/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.02.2016 року м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва

у складі: головуючого-судді Сальникової Н.М.,

секретарів Савченко Д.Г., Захаревської Н.Г.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування та визнання права власності на спадкове майно за заповітом та позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, Головне територіальне управління юстиції у м.Києві про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

31.07.2015 року позивач ОСОБА_1. звернулась до суду з цивільним позовом до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування та визнання права власності на спадкове майно за заповітом. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем не надавалося допомога спадкодавцеві, яка через похилий вік, тяжку хворобу була у безпорадному стані, за заповітом якою було заповідано онуці все інше майно - квартиру АДРЕСА_1. (т.1 а.с.1-4)

Ухвалою суду від 16.11.2015 року судом об'єднано в одне провадження позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування та визнання права власності на спадкове майно з позовними вимогами ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання право власності на спадкове майно.

У позовній заяві позивач ОСОБА_2, обґрунтовуючи вимоги, тим що є донькою померлої, пенсіонер і за законом має право на обов'язкову частку, оформити право власності неможливо за відсутності правовстановлюючого документу на нерухоме майно (т.2 а.с.81-83).

В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, наполягав на їх задоволенні з підстав викладених в цивільному позові та просив відмовити у позові ОСОБА_2

В судовому засіданні представник відповідача та відповідач ОСОБА_2 за первісним позовом категорично не визнали заявлені позовні вимоги, підтримали в повному обсязі зустрічний позов, наполягали на його задоволенні з підстав викладених в цивільному позові.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв'язку, об'єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, суд приходить до таких висновків.

Статтями 202, 203 СК встановлено обов'язок повнолітніх дітей утримувати своїх батьків, які є непрацездатними та потребують матеріальної допомоги, мають тяжкі хвороби, інвалідність або є безпомічними.

Відповідно до ч.5 ст.1224 ЦК за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Виходячи зі змісту зазначеної норми, суд при вирішенні такої справи згідно з вимогами ст.214 ЦПК України повинен встановити як факт ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги, так і факт перебування спадкодавця в безпорадному стані через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво та потребу спадкодавця в допомозі цієї особи.

Для ухвалення рішення про усунення від спадкування у справі повинні бути надані належні та допустимі докази, які б свідчили про те, що спадкодавець потребував допомоги відповідача, останній мав можливість її надати, проте ухилявся від обов'язку щодо її надання.

Ухилення особи від надання допомоги спадкодавцеві, який її потребував, полягає в умисних діях чи бездіяльності особи, спрямованих на уникнення від обов'язку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю. Тобто ухилення, пов'язане з винною поведінкою особи, яка усвідомлювала свій обов'язок, мала можливість його виконувати, але не вчиняла необхідних дій.

Крім цього, підлягає з'ясуванню судом питання, чи потребував спадкодавець допомоги від спадкоємця за умови отримання її від інших осіб, чи мав спадкоємець матеріальну та фізичну змогу надавати таку допомогу.

Для задоволення позовних вимог у справах про усунення від права на спадкування відповідно до ч.5 ст.1224 ЦК України має значення сукупність обставин: ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання, що характеризується умисною формою вини, перебування спадкодавця в безпорадному стані, потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи. Лише при одночасному настанні наведених обставин і доведеності зазначених фактів в їх сукупності спадкоємець може бути усунений від спадкування.

Відповідно до вимог ст.ст.10,60 ЦПК України кожна сторона має довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд звертає увагу, що дійсно стосунки між рідними в переважній більшості є недоступними для оточуючих і їм притаманні особливі та виключні взаємовідносини між собою, наявність яких можливо інколи і не сприймається суспільством. Проте, незважаючи на специфіку спірних правовідносин, суд позбавлений права відступати від процесуальних вимог щодо оцінки доказів.

Так, з наявних в матеріалах справи доказів, правових підстав для усунення відповідача за первісним позовом від права на спадкування не вбачається, оскільки факт саме умисного ухилення останньої від надання спадкодавцеві допомоги, з огляду на недопустимість доказування на припущеннях, не встановлено.

Окрім того, позивачем не надано переконливих доказів в підтвердження безпорадного стану спадкодавця, навпроти вказана обставина спростовується витягом з її медичної картки, що є належним доказом та стосується предмету доказування.

Зазначені обставини, а саме недоведеність умисного ухилення відповідача від надання спадкодавцеві допомоги та перебування останньої в безпорадному стані, є вочевидь переконливими та є ґрунтовною підставою для відмови в позовних вимогах за первісним позовом. Наявність або ж відсутність інших обставин, визначених в ст.1224 ЦК України, жодним чином не впливає на вирішення цивільного спору по суті.

Розглядаючи позовні вимоги за зустрічним позовом, суд приходить до наступних висновків. Так, відповідно до ч.1 ст.1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).

В судовому засіданні встановлено та сторонами не заперечується, що позивач за зустрічним позовом є донькою спадкодавця, Вказана обставина, з огляду на ст.61 ЦПК України, доказуванню не підлягає.

Неспростовними є також обставини і щодо неможливості останньою отримати в нотаріуса свідоцтво про право на спадщину через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно, оскільки підтверджується належними письмовими доказами та свідчить про наявність невизнаного права позивача за зустрічним позовом, що потребує судового захисту в силу положень ст.ст.15,16 ЦК України.

Беручи до уваги відмову в задоволенні первісного позову, суд приходить до переконання про необхідність задоволення заявлених вимог зустрічного позову, так як позивач за ним має право на обов'язкову частку в спадковому майні, проте позбавлений можливості отримати відповідне свідоцтво на нього.

З огляду на приписи ст.88 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 2941 грн 95к., що був сплачений при зверненні до суду.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.10,11,60,88,209,213-215,218 ЦПК України, ст.ст. 1224, 1241, ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування та визнання права власності на спадкове майно за заповітом.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1, Головне територіальне управління юстиції у м.Києві про визнання права власності на спадкове майно задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на спадкове майно - ? частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2Стягнути з ОСОБА_1 ІНННОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 ІНННОМЕР_2 судовий збір у сумі 2941 грн 95к.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва, а рішення яке було ухвалено без участі особи, яка її оскаржує протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Н.М. Сальникова