Справа № 628/908/16-ц
Провадження №2/628/526/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 квітня 2016 року суддя Купянського міськрайонного суду Харківської області Волчек О.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом представника ОСОБА_1 ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру, внесення змін щодо власника квартири та виселення,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулася до суду з позовом, у якому просить: визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1, повернувши йому квартиру за указаною адресою, внести зміни щодо власника квартири у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, зареєструвати його право на квартиру АДРЕСА_1, виселити ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_2.

31.03.2016 р. на адресу суду надійшла ініормація про місцеперебування відповідача, отримана на звернення суду відповідно до ч. 3 ст. 122 ЦПК України.

Перевірив матеріали справи, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню буз руху з наступних підстав.

В порушення вимог п п. 5), 6) ч. 2, ч. 4 ст. 119 ЦПК України позовна заява не містить офіційних документів в підтвердження ціни позову, що позбавляє суд визначитися щодо суми судового збору, який підлягає сплаті; не містить зазначення доказів, якими підтверджується визнання недійсним вказаного в позові договору купівлі-продажу. Позов містить таки способи захисту цивільних прав судом, що передбачені цивільним законом, а саме, щодо внесення змін та реєстрації речових прав.

Крім того, до позову надана заявва про відстрочення оплати судового збору до винесення рішення судом.

Згідно ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більш ніж до ухвалення судового рішення у справі..

Згідно ч. 1 ст. 8. ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Як вказано у п. 29 Постанови Пленуму Верховного Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. «Про застосування законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати

докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. З урахуванням вимог статті 11 ЦПК суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону «Про судовий збір», з власної ініціативи.

В порушення вказаних вимог представником позивача не наведено доводів і не подано суду жодних доказів на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше заява у відповідності до ч. 2 вказаної норми цивільно-процесуального закону, вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - пять днів з дня отримання нею копії ухвали.

Розяснити, що у разі неусунення недоліків у вказаний строк заява буде вважається неподаною і повернута позивачу.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Волчек