Справа № 204/6053/15-ц
Провадження № 2/204/1220/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 березня 2016 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Черкез Д.Л., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Дніпропетровської міської ради, третя особа Третя дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2016 року з апеляційного суду Дніпропетровської області до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Дніпропетровської міської ради, третя особа Третя дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом.

Ознайомившись із заявою, вважаю, що наявні підстави для залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, її подано тільки у одному примірнику без додатків та не у відповідності до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з позовної заяви, Позивачами заявлена вимога майнового характеру про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом по ? частці кожному.

Згідно Закону України «Про судовий збір» в редакції, що діяла на час звернення до суду, судовий сплачується за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, відповідно, розмір судового збору повинен розраховуватися з ціни позову.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається в позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна.

Як вбачається з матеріалів справи позивачами ціна позову визначена у розмірі 13 855,00 грн., що вочевидь не відповідає дійсній вартості вказаного в позові спірного майна.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічні положення містяться у п. 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких встановлено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 р. з наступними змінами і доповненнями, розяснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості. На підставі відомостей про дійсну вартість спірного нерухомого майна, (які є загальновідомими та доказуванню не підлягають), за яку його можливо продати у м. Дніпропетровську, виходячи з середньої ринкової вартості на аналогічні квартири у цьому районі м. Дніпропетровська, суд приходить до переконливого висновку про те, що позивачем не вірно визначена ціна позову.

Враховуючи наведене, суд попередньо визначає розмір судового збору у розмірі 3 654,00 грн., оскільки згідно ЗУ «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на час звернення позивачів до суду), судовий збір сплачується у розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, що дорівнює 3 654,00 грн.

Приймаючи до уваги сплату позивачами судового збору у розмірі у розмірі 243,60 грн., сума яку позивачам слід доплатити становить 3 410,40 грн.

Крім того, долучена до матеріалів позовної заяви копія квитанції від 20.04.2015 року № 0.0. на суму 243,60 грн. не може бути належним доказом сплати судового збору, оскільки документи прос плату судового збору подаються до суду тільки в оригіналі;

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, а саме: надати копії позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; сплатити судовий збір за вимогами майнового характеру у встановленому судом розмірі та надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суд,

У х в а л и В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Дніпропетровської міської ради, третя особа Третя дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків пять днів з моменту отримання копії ухвали.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Л. Черкез