Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С. ,

при секретарі - Кравцовій Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Балкова-Петренко Таміла Михайлівна, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер його батько - ОСОБА_3, а ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати - ОСОБА_4 Після смерті батьків відкрилася спадщина на кооперативну квартиру, право власності на яку не було оформлене батьками за життя, а саме: двокімнатну квартиру АДРЕСА_1.

Посилається на те, що батько набув права власності на квартиру, оскільки сплатив увесь пайовий внесок за неї, що підтверджується довідкою ЖБК «Верстат-8».

Зазначає, що за адресою спірної квартири зареєстрований та проживає з 1999 року, а тому в силу вимог ст. 1268 ЦК України є спадкоємцем, який фактично прийняв спадщину.

Як спадкоємець першої черги за законом подав заяву про прийняття спадщини приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Балковій-Петренко Т.М., однак не зміг оформити спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім'я батьків.

Враховуючи вищевикладене, а також керуючись ст.ст. 392, 1218, 1261, 1268 ЦК України, звернувся з даним позовом до суду, в якому просить визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування.

В судове засідання позивач не з'явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений вчасно та належним чином, подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі, а позов задовольнити з викладених у ньому підстав.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з'явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений вчасно та належним чином просив справу розглядати без його участі, щодо вирішення спору поклався на розсуд суду.

Приватний нотаріус КМНО - Балкова-Петренко Т.М. у судове засідання не з'явилась, про день, час та місце слухання справи повідомлена вчасно та належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Суд вважає можливим слухати справу у відсутності вищезазначених осіб. Відповідно до вимог ст.169 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов доведений та підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 20 липня 1974 року було зареєстровано шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, про що видано Свідоцтво про укладення шлюбу НОМЕР_2 від 20.07.1974 р. У зв'язку з реєстрацією шлюбу прізвище ОСОБА_4 було змінене на ОСОБА_4 (а.с.50).

Від шлюбу подружжя мало двох дітей - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується Свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 та ОСОБА_5. серії НОМЕР_4 (а.с. 48).

20 липня 1978 року ОСОБА_3 отримав ордер №8898 на вселення його, дружини ОСОБА_4 та сина ОСОБА_5. до кооперативної квартири АДРЕСА_1 (а.с. 20).

В 1978 році сім'я ОСОБА_1 вселилася у спірну квартиру, 10 жовтня 1978 року у квартирі зареєструвалися ОСОБА_3, ОСОБА_4, а 10 серпня 1999 року і позивач ОСОБА_1 (а.с. 11).

Як вбачається з довідки ЖБК «Верстат-8», у січні 1992 року ОСОБА_3 повністю вніс пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1 у розмірі 7505,49 рублів (а.с.10).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача - ОСОБА_3, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_5 (а.с. 49).

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати позивача - ОСОБА_4, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_6 (а.с. 43).

Після смерті батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1, яка належала подружжю, однак не була оформлена на їхнє ім'я.

Як вбачається з матеріалів справи, 15 травня 2015 року позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері до приватного нотаріуса КМНО Балкової-Петренко Т.М. (а.с. 40). В цей же день 15 травня 2015 року його брат ОСОБА_5 склав заяву про відмову від спадщини, що відкрилася після смерті матері, на користь свого брата - позивача по справі ОСОБА_1 (а.с.41).

23 вересня 2015 року приватний нотаріус КМНО Балкова-Петренко Т.М. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, суть якої полягала у відмові видати ОСОБА_1 Свідоцтво про право на спадщину на нерухоме майно - квартиру його батьків - у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на дану квартиру, оформлених на ім'я померлих (а.с. 21).

Посилаючись на те, що батьки ОСОБА_4 та ОСОБА_3, перебуваючи у шлюбі між собою, повністю сплатили пайовий внесок за спірну квартиру, у зв'язку з чим набули право власності на неї, а тому, дана квартира є предметом спадкування після смерті ОСОБА_3, позивач звернувся до суду з даним позовом, та його права підлягають захисту даним судовим рішенням.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність», який діяв на момент повної оплати паю за квартиру, член житлово-будівельного, дачного чи іншого кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, набуває права власності на це майно.

Відповідно до ст. 22 КпШС України, який діяв на момент внесення коштів, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Судом встановлено, що покійний ОСОБА_3 був членом ЖБК «Верстат-8» і на день його смерті всі пайові платежі за квартиру були сплачені. Такі обставини в силу вимог ст. 22 КпШС України та ст.15 Закону України «Про власність» дають підстави до висновку, що з дня внесення в січні 1992 року коштів на повне погашення паю за квартиру АДРЕСА_1, у подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на дану квартиру виникло право власності в рівних частках.

Дані про те, що після смерті ОСОБА_3 відкривалася спадкова справа, в матеріалах справи відсутні.

В силу вимог ст. 1268 ЦК України такими, що постійно проживали зі спадкодавцем були його дружина ОСОБА_4 та син ОСОБА_1, що підтверджується довідкою про склад сім'ї (а.с.11). Інший син ОСОБА_5 на момент смерті батька був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2. Таким чином, належну за життя ОСОБА_3 частку у квартирі після його смерті успадкували дружина ОСОБА_4 та син ОСОБА_1 по ? кожен.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 матері ОСОБА_4, відкрилася спадщина на належну їй частку у квартирі, яку прийняв її син - позивач по справі ОСОБА_1 шляхом подачі заяви про прийняття спадщини приватному нотаріусу.

Таким чином, внаслідок спадкування квартири після смерті обох батьків, ОСОБА_1 став єдиним власником спірної квартири.

Зі змісту ст.ст. 15-16 ЦК України вбачається, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способом захисту цивільних прав та інтересів може зокрема бути визнання права.

Стаття 41 Конституції України визначає, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Зокрема однією із підстав набуття права власності, є спадкування.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Стаття 1216 ЦК України, визначає, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Пленум Верховного Суду України в своїй Постанові № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Крім того, відповідно до роз'яснення Міністерства юстиції України від 21.02.2005 року за № 19/32-319 - у разі смерті власника нерухомого майна, первинна реєстрація права власності на яке не була проведена і правовстановлюючий документ відсутній, питання визначення належності цього майна попередньому власнику та наступного його власника повинно вирішуватись в судовому порядку.

Пленум Верховного Суду України в своїй Постанові № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз'яснив , що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (частини перша та друга статті 3 ЦПК), то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.

Крім того, Верховний Суд України в своєму Листі від 01.04.2014 року «Аналіз практики застосування судами ст. 16 Цивільного кодексу України» значив, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з'ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

З врахуванням викладеного, а також того, що судом достовірно встановлено, що з дня повної оплати пайового внеску за квартиру АДРЕСА_1, у подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на дану квартиру виникло право власності по 1/2 частині за кожним, дані частки стали спадковим майном після їх смерті, які успадкував позивач, однак не зміг оформити в порядку спадкування у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру, суд приходить до висновку, що обраний позивачем спосіб захисту свого порушеного права є таким, що відповідає характеру спірних правовідносин сторін та характеру самого порушеного права позивача, а тому може бути застосований судом.

З врахуванням встановлених в судовому засіданні обставин справи, суд оцінивши, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що вимоги позивача знайшли своє доведення в судовому засіданні, є такими, що ґрунтуються на вимогах чинного законодавства України, а тому позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, ст. 41 Конституції України, ст.ст. 328, 392, 1216, 1217, 1218, 1223, 1258, 1261, 1268, 1270 ЦК України, Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 208-209, 213-214, 218, 221, 223 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 53,9 кв. м, житловою площею 29,5 кв. м, в порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 батька - ОСОБА_3 та смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 матері - ОСОБА_4.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В. С. Декаленко