Справа № 308/3113/16-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28.03.2016 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, в інтересах якого діє ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4 та Ужгородської міської ради, треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_5 управління Держземагенства в Ужгородському районі та приватний нотаріус ОСОБА_5 про скасування рішення Ужгородської міської ради, визнання приватизації і передачі земельної ділянки у власність ОСОБА_6 недійсними, а також скасування державної реєстрації речового права на вказане нерухоме майно від 03.10.2014 року, визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки та скасування державної реєстрації речового права на вказану земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся в суд в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_3, ОСОБА_4 та Ужгородської міської ради, треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_5 управління Держземагенства в Ужгородському районі та приватний нотаріус ОСОБА_5 із вищенаведеними вимогами.

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України, а саме: до позовної заяви додано документ, що підтверджує сплату судового збору не в повному обсязі.

Із змісту ст. 5 Закону України «Про судовий збір» вбачається перелік осіб та установ, які звільнені від сплати судового збору.

Однак, згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач не входить до категорії осіб, які звільняються від сплати судового збору.

Окрім того, клопотання про звільнення від сплати судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору із зазначенням причин такого звільнення від позивача не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою заяви про забезпечення доказів або позову встановлюється в розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати. Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» передбачено, що з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378,00 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується окремо за кожну вимогу немайнового характеру.

Так як, у даному випадку заявлено декілька вимоги немайнового характеру, а саме позивач просить скасувати рішення Ужгородської міської ради від 28.02.2006 року (одна немайнова вимога), визнати протиправною приватизацію і передачу земельної ділянки у власність від 29.09.2014 року та скасувати державну реєстрацію речового права на нерухоме майно (друга немайнова вимога), визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 07.10.2014 року (третя немайнова вимога), судовий збір повинен бути сплачений окремо за кожну з таких немайнових вимог у розмірі, встановленому ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем додано до позовної заяви квитанцію №15823118 від 25.03.2016 року про сплату судового збору у сумі 551,00 грн., що відповідає розміру судового збору лише за одну вимогу немайнового характеру. До позовної заяви також долучено квитанцію №15823180 від 25.03.2016 року про сплату судового збору у сумі 276,00 грн. за забезпечення позову.

Крім того, клопотання про залучення третьої особою також не може бути розглянуто по суті, оскільки юридична особа - Управління Держземагенства в Ужгородському районі Закарпатської області на момент звернення з даним позовом перебуває у стані припинення з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 року №5 «Про утворення територіальних органів Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру».

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачеві строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якого діє ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4 та Ужгородської міської ради, треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_5 управління Держземагенства в Ужгородському районі та приватний нотаріус ОСОБА_5 про скасування рішення Ужгородської міської ради, визнання приватизації і передачі земельної ділянки у власність ОСОБА_6 недійсними, а також скасування державної реєстрації речового права на вказане нерухоме майно від 03.10.2014 року, визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки та скасування державної реєстрації речового права на вказану земельну ділянку залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_7