Справа № 645/1513/16-ц
Провадження № 2/645/1367/16
УХ В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 квітня 2016 р. м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Іващенко С.О. розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі, -

В с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_3, який діє на підставі договору про надання правової допомоги, звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі, а також просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по справі у звязку із тимчасово скрутним матеріальним становищем та невизначеністю ціни позову на день його подання.

Дослідивши матеріали позовної заяви суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», який набрав чинності 1 листопада 2011 року, зі змінами та доповненнями, встановлено розміри ставок судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, який справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (на момент подання позовної заяви становить 551,20 грн. та не більше 6890,00 грн.).

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною пятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина пята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду.

Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Вважаю, що заява позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі у звязку із тимчасово скрутним матеріальним становищем та невизначеністю ціни позову на день його подання, не підлягає задоволенню, а позовна заява має бути залишена без руху виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до розяснень, які містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Вважаю, що підстави визначені частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», для відстрочення сплати судового збору відсутні, оскільки у заяві позивача йдеться не про тимчасові фінансові труднощі, а про неможливість сплати судового збору, хоча відстрочення оплати цих судових витрат не є звільненням від них і передбачає сплату цього обов'язкового платежу не пізніше постановлення судом процесуального рішення за наслідками розгляду зазначеної позовної заяви.

За таких обставин суддя приходить до висновку, що у зв'язку з відсутністю встановлених законом підстав для відстрочення сплати судового збору в задоволенні заяви ОСОБА_1 слід відмовити.

У звязку з вищезазначеним суддя приходить до висновку про те, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 та ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки позивачем не зазначено ціну позову, а також до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У звязку з тим, що позивач не може визначити ціну позову, суд вважає за доцільне встановити для сплати позивачу максимальну ставку судового збору у розмірі 6890,00 гривні, у разі не сплати судового збору у відповідності до фактичної ринкової вартості майна.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.119,120 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 82, ст. 121 ч.1 ЦПК України, Законом України "Про судовий збір", суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору до ухвалення рішення по справі відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання вказівок суду у встановлений строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат протягом пяти днів з моменту отримання копії ухвали до Апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя -