ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1741/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"26" січня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Кириченко Н.О.,

при секретарі Олійник М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення суми боргу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до відповдіача про стягнення заборгованості за договором позики на його користь в сумі 9 616,40 грн., обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 26.07.2013 року між Кредитною спілкою «Талісман» та ОСОБА_3 було укладено безпроцентний договір позики, відповідно до умов якого КС «Талісман» передала ОСОБА_3 безпроцентну позику в сумі 800,00 грн., а позичальник зобов'язався повернути позикодавцю отриману суму, сплатити на користь позикодавця комісійну плату в розмірі 156,80 грн. в строк не пізніше 02.08.2013 року. У подальшому, договором від 03.08.2015 року № 023/15/ДВ КС «Талісман» було відступлено право вимоги на користь ОСОБА_2 Відповідач належним чином зобов'язання не виконав, грошові кошти за договором позики не повертає, тому позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів, у зв'язку з чим просить стягнути суму боргу з відповідача на його користь в судовому порядку.

Позивач у судове засідання не прибув, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, щодо ухвалення по справі заочного рішення не заперечував.

Відповідач у судове засідання не з'явилася, про час та місце слухання справи повідомлялася, у розумінні статті 74 ЦПК України, належним чином, зокрема через направлення судових повісток, як це передбачено нормами цивільного процесуального кодексу України, за зареєстрованим місцем проживання, а тому суд вважає за можливе слухати справу без участі відповідача за наявними у справі доказами, ухваливши по справі за згодою представника позивача відповідно до ст.ст. 224-226 ЦПК України заочне рішення.

Дослідивши та оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 26.07.2013 року між Кредитною спілкою «Талісман» та ОСОБА_3 було укладено письмовий договір безпроцентної позики № 000203, відповідно до якого відповідачу надано позику в розмірі 800,00 грн.

Відповідно до п. 1.2. Договору, за отримання суми позики, позичальник зобов'язувався сплатити комісійну плату в розмірі 156,80 грн., яка мала бути повернута позикодавцю разом зі сплатою суми позики до 02.08.2013 року (п.п. 1.3., 2.3., 2.4. Договору).

Згідно п. 3.3. Договору, у разі порушення позичальником строку повернення отриманих сум, зазначеного у п. 2.3., позичальник зобов'язаний сплатити позикодавцю пеню в розмірі 2,8 % від вчасно неповерненої суми за кожний день прострочення.

Договором про відступлення права вимоги № 023/15/ДВ від 03.08.2015 року КС «Талісман» передала право вимоги, що їй належить за договором № 000203 від 26.07.2013 року, а ОСОБА_2 прийняв на себе відповідне право.

У порушення умов договору безпроцентної позики № 000203, відповідач зобов'язання за ним належним чином не виконав, суму позики не повернув, комісійну плату не сплатив.

Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 530 ЦК України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання. У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст. 612 ЦК України).

За таких обставин, відповідач зобов'язаний повернути суму несплаченої позики - 800, 00 грн. та комісійну плату - 156,80 грн.

Крім того, позивачем заявлено вимогу про сплату відповідачем неустойки в розмірі 8176, 00 грн. з урахуванням строків позовної давності, за 365 днів прострочки станом на 07.11.2015 року, та інфляційні втрати від інфляції за період з 02.08.2013 до 07.11.2015 року в розмірі 483,60 грн.

Згідно ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно ст. 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Отже, з огляду на вищевикладене та норми, які регулюють вказані правовідносини, з відповідача також підлягають стягненню, в межах заявлених вимог, інфляційні витрати у розмірі 483,60 грн.

Пеня (неустойка) за несвоєчасне повернення сум позики станом на 25.06.2015 року за розрахунками позивача складає 8176,00 грн.

Згідно ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Оскільки, розмір нарахованої позивачем пені значно перевищує розмір збитків, тому такий підлягає зменшенню до 956,80 грн., оскільки такий розмір відповідає сумі заборгованості за позикою та комісійною платою з огляду на, що позовні вимоги підлягають лише частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Оскільки позивача звільнено від сплати судового збору, з відповідача підлягає стягненню сума судового збору за розгляд позовної заяви майнового характеру на момент подачі позову в сумі 243, 60 грн.

Керуючись ст. 525, 526, 530, 549, 610, 611, 625, 1046, 1047, 1049, 1050 ЦК України, ст.ст. 10, 59, 60, 88, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 в рахунок погашення заборгованості за договором позики № 000203 від 26.07.2013 року 800 грн., комісійної плати - 156,80 грн., інфляційних витрат - 483,60 грн. та пені - 956,80 грн., а всього: 2 397,20 грн.

В іншій частині відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір у розмірі 243,60 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя