УХВАЛА

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

02.03.2016 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого Ференц О.І.,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

прокурора - Майнич Ю.О.

та третіх осіб - ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок заяву ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення по справі за позовом прокурора Городоцького району до ОСОБА_4, ОСОБА_5 сільської ради Городоцького району Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Відділ Держгеокадастру у Городоцькому районі Львівської області, ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, про визнання недійсним державного акта про право власності на земельну ділянку, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Городоцького районного суду Львівської області від 27.01.2016р. позов задоволено частково, ухвалено визнати недійсним державний акт серії ЯК № 125635 від 25.11.2011р. про право власності на земельну ділянку, кадастровий номер :19:003:0106 та зобов'язати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, жительку с. Бартатів Городоцького району Львівської області, звільнити земельну ділянку, що в с.Воля Бартатівська, вул. В. Івасюка, 18 Городоцького району Львівської області, кадастровий номер :19:003:0106. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Відповідач ОСОБА_4 10.02.2016р. звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що суд неправомірно дійшов до висновку про можливість прийняття заочного рішення, а тому таке слід скасувати та призначити справу до розгляду в загальному порядку з наступних підстав. Приймаючи рішення на користь позивача судом не враховано її заперечення, більше того, в порушення ст.27 ЦПК України суд позбавив її можливості їх подати. Крім того судом не було враховано, що позов подано неналежним позивачем, оскільки спірна земельна ділянка перебувала до її передачі у комунальній власності територіальної громади с. Бартатів та ОСОБА_5, а прокурором під час подання позову не підтверджено факту порушення інтересів держави та підстав його представництва. Крім того, прокурором Городоцького району подано позовну заяву з пропуском законодавчо встановленого терміну позовної давності, з огляду на що заява не могла бути задоволена. Практикою ЄСПЛ вимагається дотримання справедливої рівноваги між інтересами суспільства та правами власника під час вирішення питання про можливість позбавлення особи власності, чого не було зроблено у даній справі, оскільки жодним чином не доводиться, чому суспільні інтереси мають пріоритетніше значення у порівнянні з конституційно закріпленим правом особи на непорушність права власності, адже наслідком скасування державного акта буде повернення земельної ділянки в комунальну власність і така в подальшому може бути передана у власність іншій особі, в тому числі і шляхом приватизації. Отже "конфіскація" земельної ділянки в одних з тим, щоб інші набули можливості її приватизувати не є суспільним інтересом та не має пріоритету над конституційно закріпленим правом людини на непорушність права власності.

Прокурор Городоцької місцевої прокуратури ОСОБА_10 та треті особи у справі - ОСОБА_2, ОСОБА_3, в судовому засіданні проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення у справі заперечили з тих підстав, що відповідачем ОСОБА_4 не представлено суду жодних доказів поважності причин її неприбуття у судове засідання, а викладені у заяві докази є необґрунтованими. ОСОБА_10 додатково вказала на те, що позовна давність у даній справі була перервана зверненням в Львівський окружний адміністративний суд, а відтак строки звернення до суду порушені не були. Належність позивача також встановлювалася в судовому засіданні і оскільки ОСОБА_5 сільська рада не виконувала свої обов'язки саме на прокуратуру було покладено законом обов'язок захищати права громади.

Заявниця ОСОБА_4, представник відповідача - ОСОБА_5 сільської ради Городоцького району та треті особи - ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, в судове засідання не з'явилися, хоча були своєчасно і належним чином повідомлені про час та місце розгляду заяви, їх неявка згідно ч.1 ст.231 ЦПК України не є перешкодою для розгляду заяви.

Представник третьої особи - відділу Держгеокадастру у Городоцькому районі Львівської області, подав суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Заслухавши пояснення прокурора та третіх осіб, вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд приходить до висновку, що заяву ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення з наступних підстав.

У відповідності до ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 отримала судову повістку 05.01.2016р. (а.с.61). Судовий розгляд справи був призначений на 27.01.2016р., що давало відповідачу достатньої часу (16 днів) для підготовки заперечення проти позовних вимог і їх подачі. Станом на момент розгляду справи в суді і до подання заяви про перегляд заочного рішення жодних заперечень проти позову відповідача ОСОБА_4 отримано не було, немає доказів їх подання в суд також ОСОБА_4, а тому суду незрозумілі заперечення заявниці в частині неврахування судом її позиції під час ухвалення рішення. Не вбачає суд і порушень прав заявниці, встановлених ст.27 ЦПК України, на подання заперечень, оскільки, як уже зазначено вище, вона мала час з 05.01.2016р. по 27.01.2016р. на подачу таких, проте таким своїм правом не скористалася.

Не представлено ОСОБА_4 і доказів поважності причин її неприбуття в судове засідання 27.01.2016р. чи неможливості повідомлення про такі причини як того вимагає ст.232 ЦПК України. ОСОБА_4 взагалі не вказала, з яких причин була відсутня у судовому засіданні 27.01.2016р..

Посилання ОСОБА_4 на те, що при постановленні рішення суд не врахував того, що прокуратура є неналежним позивачем в даній справі, суд розцінює як необґрунтовані, оскільки під час постановлення рішення судом перевірялася належність позивача, про що вказано і в самому рішення (а.с.69). Не свідчить також про істотне значення для правильного вирішення справи посилання ОСОБА_4 на незастосування судом строку позовної давності у даній справі, оскільки згідно ч.3 ст.267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення, проте ОСОБА_4 без поважних причин в судове засідання не з'явилася, відтак була відсутня її заява про застосування наслідків пропуску строку позовної давності. Поза тим, як встановлено у судовому засіданні, після проведеної прокуратурою Городоцького району Львівської області у 2011р. перевірки з приводу неправомірних дій службових осіб ОСОБА_5 сільської ради Городоцького району Львівської області при видачі земельних ділянок в травні 2011р. прокуратура звернулася до суду про скасування відповідних рішень ОСОБА_5 сільської ради Городоцького району, чим перервала перебіг позовної давності у відповідності до ч.2 ст.264 ЦК України. Таким чином строк позовної давності у даній ситуації слід рахувати з дати набрання законної сили рішенням у справі за наслідками розгляду справи, що стосувалася скасування рішень ОСОБА_5 сільської ради, на підставі яких було видано державний акт на право власності на земельну ділянку, тобто з 19.06.2014р., а тому такі твердження ОСОБА_4 є безпідставними та не заслуговують на увагу.

Неналежним, на думку суду, є також посилання заявниці на практику ЄСПЛ щодо неможливості "конфіскації"земельної ділянки в одних з тим, щоб інші набули можливості її приватизації, оскільки це не є суспільним інтересом і не може бути пріоритетом над конституційно закріпленим правом людини на непорушність права власності, так як цитовані ОСОБА_4 рішення ЄСПЛ "Спорронг і Лоннрот проти Швеції", "Новоселецький проти України" та "Федоренко проти України" стосувалися порушення законного права власності осіб та неможливість з огляду на суспільну необхідність позбавлення особи, яка мирно володіє своїм майном, права власності на таке, а в даній справі йдеться саме про незаконність набуття права власності ОСОБА_4 на майно.

З урахуванням усього вищенаведеного, суд вважає, що відповідач ОСОБА_4 була своєчасно та належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду справи, не зявилася в судове засідання та не повідомила про причини своєї неявки без поважних причин, а докази, на які вона посилається на даний момент, не мають істотного значення для правильного вирішення справи, а тому її заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.231 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення по справі за позовом прокурора Городоцького району до ОСОБА_4, ОСОБА_5 сільської ради Городоцького району Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Відділ Держгеокадастру у Городоцькому районі Львівської області, ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, про визнання недійсним державного акта про право власності на земельну ділянку залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. Строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Львівської області через Городоцький районний суд Львівської області протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О. І. Ференц