Справа № 263/1748/16-ц
Провадження № 2/263/ 843/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2016 року Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі головуючої судді Ікорської Є.С., при секретарі Турчиній Н.К., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2, звернулась до суду із вказаним позовом до ОСОБА_3М, відповідно до якого просить визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у вигляді квартири АДРЕСА_1, яка відкрилась внаслідок смерті ОСОБА_4, яка померла 05.11.2014 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 є батьками ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 Відповідно до свідоцтва про право власності ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності належала квартира АДРЕСА_2. 23.10.2001 року померла ОСОБА_6 Враховуючи той факт, що за життя ОСОБА_6 заповіту не складала, а єдиними спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_6 були її батьки, спадщину у вигляді 1/3 частки зазначеної квартири фактично було прийнято ОСОБА_5 та ОСОБА_4, оскільки останні мешкали за однією адресою із спадкодавцем. 08.10.2008 року помер ОСОБА_5 Спадщину у вигляді ? часки квартири АДРЕСА_3 було фактично прийнято його дружиною ОСОБА_4, яка мешкала разом із спадкодавцем, враховуючи, зокрема, той факт, що інші спадкоємці першої черги за законом з заявами про прийняття спадщини у встановлений шести місячний строк до нотаріального органу не звертались. 05.11.2014 року померла ОСОБА_4 Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_3. Єдиними спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 У встановлений шести місячний строк ОСОБА_2, яка бажає прийняти спадщину, із відповідною заявою про прийняття спадщини до нотаріального органу не звернулась через юридичну необізнаність у даному питанні, з огляду на що на теперішній час ОСОБА_2 вимушена звернутись до суду із позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки цей строк, на переконання позивачки, нею було пропущено з поважних причин.

В судове засідання ОСОБА_1, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 на підставі нотаріально посвідченої довіреності, не з'явилась надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. На задоволенні позовних вимог наполягала з підстав, вказаних у позові.

Відповідачка ОСОБА_3 в судове засіданні не з'явилась надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечувала проти задоволення позовних вимог ОСОБА_2

Дослідивши докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, враховуючи наступне.

Судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно із свідоцтвом про одруження серії ЯС№345192 15.11.1949 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 було зареєстровано шлюб, після реєстрації якого дружині присвоєно прізвище «Черабай».

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_8, виданого 15.11.1949 року, батьком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_5, мати ОСОБА_4.

Згідно із свідоцтвом про народження ОСОБА_9, виданого 04.12.2012 року, батьком ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, є ОСОБА_5, мати ОСОБА_4.

Крім того відповідно до актового запису про народження ОСОБА_6 серії ЯВ №668649 від 03.08.1951 року, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, є донькою ОСОБА_5 та ОСОБА_4.

20.11.1971 року між ОСОБА_8 та ОСОБА_10 було зареєстровано шлюб, після реєстрації якого дружині присвоєно прізвище «Балакіна», що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-НО № 3322979.

Відповідно до ОСОБА_10 щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 12.02.2016 року № 8, 06.07.1979 року між ОСОБА_9 та ОСОБА_11 було зареєстровано шлюб, після реєстрації якого дружині присвоєно прізвище «Шмагун».

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії 1-НО № 082131 22.04.1999 року шлюб, укладений між ОСОБА_11 та ОСОБА_12, було розірвано, про що зроблено відповідний актовий запис № 215.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦК України частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Згідно із свідоцтвом про право власності на житло від 24.07.1995 року ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_2.

23.10.2001 року померла ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-НО № 566358.

Згідно із ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частки квартири АДРЕСА_2, враховуючи презумпцію рівності часток співвласників у праві спільної сумісної власності, встановлену ч. 2 ст. 372 ЦК України.

Єдиними спадкоємцями першої черги за законом, відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, після смерті ОСОБА_6 є її батьки ОСОБА_5 та ОСОБА_4, які проживали разом із спадкодавцем ОСОБА_6 за адресою м. Маріуполь, вул. Митрополитська, 25-31, та спадщина у вигляді 1/3 частки наведеної квартири була ними прийнята в силу ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

До нотаріального органу з заявами про прийняття спадщини у вигляді 1/3 частки квартири АДРЕСА_2 ніхто із спадкоємців не звернувся, про що свідчить ОСОБА_10 із Спадкового реєстру та інформація про відсутність в провадженні нотаріального органу спадкової справи.

08.10.2008 року помер ОСОБА_5, відповідно до свідоцтва про смерть серії 1-НО № 347330 від 25.10.2008 року.

В розумінні ст. 1261 ЦК України спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є його дружина ОСОБА_4 та діти - ОСОБА_13 та ОСОБА_3

В перебігу шести місячного строку з заявами про прийняття спадщини у вигляді ? частки квартири АДРЕСА_2 або відмову від неї, в порядку ст. ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємці ОСОБА_5 до нотаріального органу не звертались, про що, зокрема, свідчить ОСОБА_10 із Спадкового реєстру та інформація про відсутність в провадженні нотаріального органу спадкової справи.

Враховуючи той факт, що спадкоємець першої черги за законом - дружина померлого ОСОБА_5 - ОСОБА_4 - фактично проживала із спадкодавцем на момент смерті, суд приходить до висновків, що в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України ОСОБА_4 було прийнято спадщину у вигляді ? частки квартири АДРЕСА_2, яка належала померлому ОСОБА_5

05.11.2014 року померла ОСОБА_4, про що Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану ММУЮ Донецької області було видано свідоцтво про смерть серії І-НО № 812104.

Суд приходить до висновків, що за фактом смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_2, враховуючи прийняття ОСОБА_4 спадщини у вигляді 1/6 частки наведеної квартири після смерті ОСОБА_6, ? частки після смерті ОСОБА_5 та належність ОСОБА_4 1/3 частки квартири на підставі свідоцтва про право власності.

Відповідно ст. 1261 ЦК України спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є її діти ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Згідно ст.1270 ЦК України встановлено шести місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

У встановлений шести місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріального органу спадкоємці ОСОБА_4 не звернулись, про що свідчить ОСОБА_10 із Спадкового реєстру та інформація про відсутність в провадженні нотаріального органу спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_4

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, який достатній для подання їм заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи обставини, встановлені судом при розгляді даної справи, суд приходить до висновків, що ОСОБА_2, яка бажала прийняти спадщину після смерті її матері ОСОБА_4, але не звернулась до нотаріального органу з заявою прийняття спадщини, пропустила встановлений шести місячний строк з об'єктивних причин, які суд визнає поважними. Зокрема, ОСОБА_2 є літньою, юридично необізнаною людиною, у зв'язку з чим їй не було відомо про необхідність звертатись до нотаріального органу з заявою про прийняття спадщини дітьми спадкодавців. При цьому судом враховано правову позицію відповідачки у справі, яка є іншим спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 ОСОБА_3. Є.М., яка не заперечувала проти задоволення позовних вимог ОСОБА_2, висловивши відсутність претензій та бажання прийняти спадщину у вигляді квартири АДРЕСА_3.

З огляду на викладене, з метою захисту та відновлення порушених прав спадкоємця ОСОБА_13 суд позовні вимоги останньої задовольняє та визначає позивачці додатковий строк для звернення до нотаріального органу з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 терміном 1 місяць.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 3, 133, 256, 259 ЦПК України, ст.ст. 1270-1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у вигляді квартири АДРЕСА_4, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4, яка померла 05.11.2014 року, терміном 1 місяць.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Донецької області через Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Є.С. Ікорська