04.04.2016 Справа № 756/8291/15-ц
№756/8291/15-ц
№2-п/756/50/16
УХВАЛА

4 квітня 2016 року Оболонський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Шевчука А.В.,

при секретарі Субіну М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 листопада 2015 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

встановив:

У лютому 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 листопада 2015 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування своїх вимог посилалася на те, що не знала і не була повідомлена про розгляд справи, а тому була позбавлена можливості надавати свої заперечення та пояснення з приводу позову. У зв'язку з наведеним, заявниця просила скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судовому засіданні заявниця заяву про скасування заочного рішення підтримала у повному обсязі та підтвердила, що на час винесення рішення у справі знаходилась в Україні і не змінювала адреси місця реєстрації. При цьому, наміри збереження сім»ї ОСОБА_1 ототожнювала із можливістю вирішення майнового спору із ОСОБА_2

ОСОБА_2 категорично заперечив щодо скасування заочного рішення. Зазначив про належне повідомлення відповідача щодо розгляду справи та відсутність підстав для задоволення заяви.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту та конструкції даної статті вбачається, що лише за наявності сукупності цих двох умов: «відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи» можливо стверджувати про наявність підстав для скасування заочного рішення.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач неодноразово викликалась в судові засідання шляхом направлення судових повісток за адресою місця реєстрації.

Згідно ч.5, ч.9 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур»єра за адресою зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами інформації щодо їх адреси, судова повістка фізичним особам надсилається за адресою їх місця проживання зареєстрованою у встановленому законом порядку. При цьому, у разі відсутності цих осіб за такою адресою, вважається що судовий виклик чи повідомлення вручене їм належним чином.

За правилами ч. 1 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов»язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

За таких обставин ОСОБА_1 була повідомлена про час та місце розгляду справи належним чином при цьому, не була позбавлена права на захист і права подати будь-які заперечення і докази на спростування позовної заяви під час розгляду справи.

Таким чином судом встановлено, що рішення було винесено без участі відповідача оскільки остання не з'явилася в судове засідання та не повідомила про причини неявки без поважних причин.

Посилання ОСОБА_1 на наміри та бажання зберегти сім»ю і на докази, які начебто підтверджують зазначені обставини та не взяті судом до уваги при винесені заочного рішення спростовані самою ж заявницею у судовому засіданні, яка ототожнює збереження шлюбу із можливістю вирішення майнового спору.

За таких обставин суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку, тому заяву відповідача про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 74, 76, 77, 228, 231, 232 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 листопада 2015 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шевчук