Номер провадження 2/754/2842/16
Справа № 754/3514/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

17 березня 2016 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Мальченко О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання дозволу на в'їзд на тимчасово окуповану територію України неповнолітньої дитини, без згоди та супроводу другого з батьків та про надання дозволу на виготовлення закордонного паспорту дитини,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з вищезазначеною позовною заявою до відповідача про надання дозволу на в'їзд на тимчасово окуповану територію України неповнолітньої дитини, без згоди та супроводу другого з батьків та про надання дозволу на виготовлення закордонного паспорту дитини. Одночасно позивач надала клопотання про відстрочення сплати судового збору посилаючись на те, що проживає в м. Харкові, а залишення позову без руху сприятиме затягуванню розгляду справи.

З'ясувавши обставини даного питання, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту даної статті слідує, що підставою для звільнення від сплати судового збору справи може бути майновий стан сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Факт того, що позивач проживає в м. Харкові, а залишення позову без руху сприятиме затягуванню розгляду справи не є підставою для відстрочки в сплаті судового збору

Крім того, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Так як суду не надано доказів про майновий стан позивача, суд вважає за необхідне відмовити в задоволені клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу позовної заяви.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно п. 1.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Таким чином, судовий збір при подачі вищезазначної позовної заяви складає - 551 грн. 20 коп..

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання дозволу на в'їзд на тимчасово окуповану територію України неповнолітньої дитини, без згоди та супроводу другого з батьків та про надання дозволу на виготовлення закордонного паспорту дитини - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя:

.