Справа № 761/8882/16-ц
Провадження № 2/761/4238/2016
У Х В А Л А

01 квітня 2016 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Савицький О.А., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України, Першої Київської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, про зняття арешту з майна, внесення змін до записів та внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно,

в с т а н о в и в :

07.03.2016 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України про зняття арешту з майна, внесення змін до записів та внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Ухвалою від 10.03.2016 року позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України про зняття арешту з майна, внесення змін до записів та внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

На виконання вимог ухвали від 10.03.2016 року, позивачами засобами поштового зв'язку подану до суду оригінали квитанцій, які підтверджують доплату судовому збору позивачами на загальну суму 2204 грн. 80 коп., а також позовну заяву в новій редакції, згідно змісту якої позовні вимоги позивачів пред'явлені вже до двох відповідачів, а саме: до Генеральної прокуратури України та Першої Київської державної нотаріальної контори.

Так, згідно змісту позовних вимог позивачі просять: зняти (скасувати) арешт з усієї квартири АДРЕСА_1, загальною площею 91,1 кв.м., зареєстрований Першою Київською державною нотаріальною контрою на підставі постанови Генеральної прокуратури України; зобов'язати Першу Київську державну нотаріальну контору (її нотаріуса) внести зміни до записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та виправити помилку у прізвищі власника (виправити на «ОСОБА_1»), допущену при реєстрації в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна обтяження (арешту) на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 91,1 кв.м.; зобов'язати Першу Київську державну нотаріальну контору (її нотаріуса) провести державну реєстрацію обтяження (припинення) арешту на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 91,1 кв.м., шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо припинення арешту.

Дана позовна заява в частині вимог до Генеральної прокуратури України про зняття (скасування) арешту з усієї квартири АДРЕСА_1, загальною площею 91,1 кв.м., зареєстрованого Першою Київською державною нотаріальною контрою на підставі постанови Генеральної прокуратури України відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України, спір підсудний Шевченківському районному суду м. Києва. Підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі у вказаній частині не вбачається.

Форма та зміст позовної заяви, додатки до неї дають підстави для відкриття провадження у справі.

Разом з тим, щодо вимог позивачів, пред'явлених до Першої Київської державної нотаріальної контори, слід зазначити наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Положеннями ст. 50 Закону України «Про нотаріат» передбачено можливість оскарження в судовому порядку нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта.

Однак, згідно ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму. Юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

У відповідності до вимог п. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

У зв'язку з зазначеним в п. 3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» від 20 травня 2013 року № 3 надано роз'яснення, що вирішуючи питання про віднесення норми до публічного права, а спору до публічно-правового, суди повинні враховувати загальнотеоретичні та законодавчі критерії. Зокрема, за змістом п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України у публічно-правовому спорі, як правило, хоча б однією стороною є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень. Суди повинні звертати увагу на те, що спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб'єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій. Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб'єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачі просять зобов'язати Першу Київську державну нотаріальну контору внести зміни до записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та виправити помилку у прізвищі власника (виправити на «ОСОБА_1»), допущену при реєстрації в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна обтяження (арешту) на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 91,1 кв.м., а також провести державну реєстрацію обтяження (припинення) арешту на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 91,1 кв.м., шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо припинення арешту.

При цьому згідно роз'яснень, які містяться в п. 8 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» від 20 травня 2013 року № 3, відповідно до абзацу другого ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За змістом ст. 9 цього Закону державний реєстратор є державним службовцем, крім випадку, коли державним реєстратором є нотаріус як спеціальний суб'єкт, на якого покладаються (делегуються) функції державного реєстратора прав на нерухоме майно. Відповідно до ч. 2 ст. 30 цього Закону дії або бездіяльність державного реєстратора, державного кадастрового реєстратора, нотаріуса, державного виконавця можуть бути оскаржені до суду. Суди повинні мати на увазі, що під діями також слід розуміти рішення, прийняті зазначеними суб'єктами владних повноважень з питань реєстрації. Спори, які виникають у цих відносинах, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

З огляду на зазначене та те, що позивачі фактично просять зобов'язати вчинити Першу Київську державну нотаріальну контору (її нотаріуса), пов'язані з делегованими нотаріусам функцій державного реєстратора прав на нерухоме майно, вважаю, що спір, який виник між сторонами, є публічно-правовим та підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, в порядку визначеному КАС України.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 122 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Вивчивши матеріали позовної заяви та зважаючи на вищезазначене, у відкритті провадження у цивільній справі в частині вимог ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Першої Київської державної нотаріальної контори про зобов'язання внести зміни до записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та виправити помилку у прізвищі власника (виправити на «ОСОБА_1»), допущену при реєстрації в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна обтяження (арешту) на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 91,1 кв.м., а також зобов'язання провести державну реєстрацію обтяження (припинення) арешту на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 91,1 кв.м., шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо припинення арешту, необхідно відмовити.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 50 Закону України «Про нотаріат», ст.ст. 3, 17 КАС України, ст.ст. 15, 122, 209, 210 ЦПК України,

у х в а л и в :

У відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Першої Київської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, в частині вимог про внесення змін до записів та внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - відмовити.

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, в частині вимог про зняття арешту з майна.

Цивільну справу призначити до розгляду в судовому засіданні на 30.05.2016 року на 10 год. 30 хв. в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А, каб. 310.

Відповідачу та третій особі направити копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та запропонувати надати письмові заперечення (пояснення) проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються, до розгляду справи по суті.

В судове засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.

В частині дотримання правил підсудності та відмови у відкритті провадження ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: