Єдиний унікальний номер 243/1016/16-ц
Номер провадження 2/243/858/2016
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 лютого 2016 року суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області Носовська Л.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватне акціонерне товариство «Європейський страховий союз», про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

09 лютого 2016 року в провадження Словянського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ПрАТ «Європейський страховий союз», про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Позивач просить стягнути з ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 100 000 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 3 000 грн.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що подана заява не відповідає вимогам ч.5 ст.119 ЦПК України, якою передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі п.6 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» (далі Закон) від сплати судового збору при розгляді справи звільняються позивачі лише у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Подаючи позов, позивач не сплатив судовий збір, однак подав клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно п.29 Пленуму ВССУ від 17.10.2014 року за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (далі Пленум) відповідно до статті 8 Закону та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як видно із позовної заяви та доданих до неї матеріалів справи, позивач лише посилається на ст. 82 ЦПК України, проте, на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, жодних документів не надає. Факт скрутного становища нічим не підтверджений.

У задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору належить відмовити, оскільки позивач не зазначив докази на підтвердження обставин для відстрочення сплати судового збору.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, вважаю, що позивач, як сторона у справі, має виконувати встановлений законодавством обов'язок сплати судового збору.

Відповідно до п.15 Пленуму Пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці (наприклад, якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 ЦК). За подання до суду таких заяв сплачується судовий збір згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

Оскільки позивачем визначено вартісну оцінку заявлених вимог, суд приходить до висновку, що дана позовна заява має майновий характер.

Згідно п.3 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Таким чином, судовий збір за подання даного позову становить 1 000 грн.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

З урахуванням наведеного, суд вважає необхідним надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватне акціонерне товариство «Європейський страховий союз», про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди залишити без руху.

Надати позивачеві 5-денний строк з дня отримання цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Розяснити, що в разі неусунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат до Апеляційного суду Донецької області через Словянський міськрайонний суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали. Ухвала в іншій частині оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Носовська