РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2016 року м. Торецьк

Дзержинський міський суд Донецької області у складі судді Бабенко С.С., при секретарі Пілюгіній Г.Ю., розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ленінської районної у м. Донецьку ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що вона є донькою ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, про що було видано свідоцтво про смерть відділом державної реєстрації актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис № 1116.

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1.

10.02.1995 року її мати склала заповіт на вказану квартиру, яку вона заповідала їй.

Вказаний заповіт вона не могла знайти, а отримати його дублікат було неможливо, оскільки Сьома Донецька державна нотаріальна контора не працює, її архів був опечатаний з вересня 2014 року по теперішній час. Знайшла вона заповіт на початку вересня 2015 року.

Вона є єдиним спадкоємцем за заповітом, інших спадкоємців за законом або за заповітом немає, оскільки вона була єдиною дитиною та мешкала разом з матір'ю до дня її смерті.

Звернувшись 21.01.2015 року до державного нотаріуса Восьмої Донецької нотаріальної контори з питання прийняття спадщини за заповітом, вона отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії - у прийнятті спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки нею був пропущений строк для прийняття спадщини.

Вважає, що вказаний строк вона пропустила з поважний причин, тому просить визначити їй додатковий строк у шість місяців для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 року після смерті матері - ОСОБА_2

Позивачка в судове засідання не з'явилася, про день та час розгляду була повідомлена належним чином, надала суду письмову заяв з проханням розглянути справу без її участі та без участі її представника, на задоволенні заявлених вимог наполягає.

Представник відповідача надав суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, не заперечує проти задоволення заявлених вимог.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого 24 жовтня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис за № 1116, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.(а.с. 13)

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, який посвідчений держнотаріусом Сьомої донецької державної нотаріальної контори в реєстрі № 3-337 10.02.1995 року, за яким належну їй квартиру АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_1 (а.с. 9)

Згідно ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст.1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Як вбачається з матеріалів справи позивач, яка є спадкоємцем за заповітом, звернулась до нотаріуса за видачею їй свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно 21.10.2015 року, (а.с.23), тобто з пропуском встановленого ст.1270 ЦК України строку. У зв'язку з чим постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державним нотаріусом Восьмої донецької державної нотаріальної контори було відмовлено ОСОБА_1 у прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Згідно ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно роз'яснень, наданих у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позивачкою пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки позивачка проживає в місті Донецьку, де проводиться АТО, органи державної влади на зазначеній території не працюють, позивачка була позбавлена своєчасно звернутися до нотаріальної контори, і тому позивачці потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.10,11,60,212 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк у шість місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_2.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Донецької області протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя :