Провадження № 2-2046/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого - судді - Лазаренко В.В.

при секретарі - Кучерині Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виділ в натурі частини житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим будинком та визначення порядку користування земельною ділянкою , -

ВСТАНОВИВ:

06.08.2015 позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, в якому просить виділити їй в натурі належні їй 49/100 частин будинку АДРЕСА_1, а також встановити порядок користування земельною ділянкою, шляхом виділення їй у володіння та користування земельної ділянки площею, що відповідає її долі 49/100, на якій розташовані приміщення, якими вона користується у вигляді частини житлового будинку та частину земельної ділянки для обслуговування будинку та прибудинкової території, що прилягає до вказаних приміщень.

16.11.2015, в судовому засіданні, судом постановлено ухвалу про прийняття до спільного розгляду з первісним позовом зустрічної позовної заяви ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим будинком та визначення порядку користування земельною ділянкою.

В судове засідання 03.02.2016 з`явилися: представник відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4 - ОСОБА_5, відповідачка ОСОБА_2 та її представник - ОСОБА_6.

Позивачка в судове засідання 03.02.2016 не з`явилася повторно. Про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 02.02.2016 року подала суду письмову заяву про відкладення розгляду справи на більш пізніший термін до отримання нею свідоцтва про державну реєстрацією права власності на частину спірного будинку та закінчення кримінального провадження відносно ОСОБА_2.

03.02.2016 року в судовому засіданні судом було внесено на обговорення питання про виділення в самостійне провадження вимог за зустрічним позовом, оскільки розгляд зустрічного позову безпідставно затягується через чисельні відкладення розгляду первісного позову, та залишення без розгляду первісного позову ОСОБА_1 в зв'язку з повторною неявкою належним чином повідомленої позивачки в судове засідання.

Представник відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4 - ОСОБА_5, відповідачка ОСОБА_2 та її представник - ОСОБА_6 залишили на розсуд суду вирішення питання про виділ в самостійне провадження зустрічного позову та залишення без розгляду первісного позову.

Заслухавши думку всіх учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 126 ЦПК України залежно від обставин справи суддя чи суд мають право постановити ухвалу про роз'єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог у самостійні провадження, якщо їх спільний розгляд ускладнює вирішення справи.

Відповідно до п. 4 п. 15 Постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи.

Встановлено, що в даному провадженні об'єднано первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виділ в натурі частини житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою та зустрічний позов ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим будинком та визначення порядку користування земельною ділянкою.

Позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 повторно не з`явилася в судове засідання 03.02.2016 та повторно подала заяву про відкладення розгляду справи. Дані обставини безпідставно затягують розгляд справи за зустрічним позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4.

Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне роз`єднати первісний позов та зустрічну позовну заяву у самостійні провадження, оскільки їх спільний розгляд ускладнює вирішення справи.

Щодо вимог ОСОБА_1 за первісним позовом, то суд дійшов висновку про залишення її позову без розгляду, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_7, будучі належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судові засідання 16.12.2015 та 03.02.2016 не з`явилися.

Про належне повідомлення позивачки та її представника про час та місце розгляду справи 16.12.2015 о 12.00 год. свідчать особисті розписки позивачки та її представника про ознайомлення з датою і часом розгляду справи в суді (а.с. 114).

16.12.2015 в судове засідання позивачка та її представник не з`явилися.

15.12.2015 до суду надійшла письмова заява позивачки про відкладення розгляду справи в зв'язку з її хворобою. Суд задовольнив клопотання позивачки, відклав розгляд справи з 16.12.2015 року на 03.02.2016 (а.с. а.с. 119, 120).

Про належне повідомлення позивачки про час та місце розгляду справи 03.02.2016 о 16.30 год. свідчить зворотне повідомлення про отримання позивачкою особисто повістки про виклик до суду.

Проте до суду 03.02.2016 року о 16.30 год. позивачка та її представник повторно не з`явилися.

02.03.2016 року до суду надійшла письмова заява позивачки ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи, призначеної на 03.02.2016 на 16.30 год., на більш пізніший термін до отримання нею свідоцтва про державну реєстрацією права власності на частину спірного будинку та закінчення кримінального провадження відносно ОСОБА_2.

При цьому позивачка не зазначила в заяві від 02.02.2016 року про причини її неявки в судове засідання 03.02.2016. Таким чином, позивачка не повідомили суду причини її неявки в судове засідання 03.02.2016 року.

З заявою про розгляд справи у свою відсутність позивачка ОСОБА_1 до суду не зверталася.

За змістом ч. 3 ст. 169 та п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, в разі повторної неявки позивача в судове засідання, незалежно від причин такої неявки, у випадку відсутності заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд залишає позов без розгляду.

Враховуючи викладені вище обставини, а саме те, що позивачка ОСОБА_1, яка належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи, повторно не з`явилася в судове засідання і не направила до суду для участі в розгляді справи свого представника, з врахуванням того, що позивачка не зверталася до суду з заявою про розгляд справи у свою відсутність, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду.

Таким чином, справа за первісним позовом може бути вирішена невідкладно в даному судовому засіданні. Разом з цим, наявність зустрічного позову в даному провадженні ускладнює вирішення первісного позову.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про те, що спільний розгляд первісного та зустрічного позовів ускладнює вирішення справи, а тому суд вважає за необхідне роз`єднати первісний позов та зустрічну позовну заяву, виділивши у самостійне провадження позовні вимоги за зустрічним позовом. Первісний позов має бути залишений без розгляду, з підстав, наведених вище.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 126, 169, 207 ч. 1 п. 3 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Роз'єднати у самостійні провадження позовні вимоги за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виділ в натурі частини житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим будинком та визначення порядку користування земельною ділянкою.

Виділити у самостійне провадження позовні вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим будинком та визначення порядку користування земельною ділянкою.

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виділ в натурі частини житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою - залишити без розгляду.

Ухвала в частині залишення первісного позову без розгляду може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом десяти днів з моменту проголошення або отримання її копії, якщо особа, яка подає скаргу не була присутня в судовому засіданні під час проголошення ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: