Справа № 200/1152/16-ц
Провадження №2/200/1944/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 січня 2016 року місто Дніпропетровськ

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Бабушкінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції про зняття арешту з квартири, -

В С Т А Н О В И В:

25 січня 2016 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, у якій просила звільнити з-під арешту кВ.№75, що знаходиться за адресою: м. Дніпропетровськ ж/м Тополь 3, буд. 1 корп.3, який накладений Бабушкінським відділом державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції в рамках виконавчого провадження постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 17.03.2010 року №17-481/10.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

У позовній заяві представником позивачки ОСОБА_2 заявлено вимогу про звільнення позивачку ОСОБА_1 від сплати судового збору з посиланням на, те, що позивачка є ветераном праці, дитиною війни, тяжко хворіє і має скрутне матеріальне становище.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ч.1 ст. 82 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.3 ст. 82 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Дослідивши матеріали позовної заяви, заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення заяви представника позивачки ОСОБА_2 про звільнення позивачки ОСОБА_1 від сплати судового збору у звязку зі скрутним матеріальним становищем, оскільки не надано підтвердження такого стану.

Відповідно до ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто - 487, 20 грн.

А тому суд вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме: позивачкою не сплачено судовий збір, а також не надано суду документ на підтвердження його сплати в оригіналі.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 до Бабушкінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції про зняття арешту з квартири, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, п'ять днів з дня отримання позивачами ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску