Справа № 752/85/16-ц
Провадження №: 2/752/1198/16
У Х В А Л А

28.10.2016 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мирошниченко О.В.

з участю секретаря Мархотко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Костюк Олена Сергіївна, про визнання недійсним заповіту, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває вказана вище цивільна справа.

У судові засідання, призначені 03 жовтня та 28 жовтня 2016 року позивач повторно не з'явилась, не забезпечила явку представника, про поважність причин неявки суд не повідомляла.

Суд враховує, що позивач, представник позивача про день, час та місце розгляду справи були повідомлені судом у встановленому ст.ст. 74, 76 ЦПК України порядку, що стверджується повідомленнями про вручення рекомендованих поштових направлень позивачу та її представнику, а також розписками представника позивача.

Із заявою про розгляд даної цивільної справи у відсутність позивача, або її представника, остання до суду не зверталась.

На підставі положень ч. 3 ст. 159 та 169 ЦПК України, враховуючи подання 03.10.2016 року представником позивача ОСОБА_4 клопотання про відкладення розгляду справи, суд 03.10.2016 року продовжив перерву у справі до 28.10.2016 року у зв'язку із неявкою представника позивача у судове засідання.

Згідно ч. 3 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз п.3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України та положень ст. 169 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч.2 ст.207 ЦПК України).

Отже, суд може залишити заяву без розгляду у разі повторної (другої підряд) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не зважаючи на причини неявки в судове засідання.

У зв'язку із наведеним вище, враховуючи, що позивач повторно не з'явилась у судове засідання, не забезпечила явку представника, останні повідомлені судом належним чином про час та місце розгляду справи у встановленому процесуальним законом порядку, із заявою про розгляд справи у її відсутність або у відсутність її представника до суду не зверталась, суд надходить до висновку про те, що даний позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 207, 208, 292, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Костюк Олена Сергіївна, про визнання недійсним заповіту, - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка ї оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: