Дата документу "07" квітня 2016 р.
Справа № 320/1899/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2016 року Суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Пономаренко Л.Е., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дійсним та визнання права власності,,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Мелітопольського міськрайонного суду з . позовними вимогами до ОСОБА_2, в яких просить визнати дійсним договір купівлі-продажу частки квартири АДРЕСА_1, укладений між нею та відповідачем 25.12.2014 та визнати за позивачем право власності на ? частки цієї квартири.

Згідно з ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити в собі: 1) найменування суду, 2) імя позивача і відповідача, ім'я представника позивача, якщо заява подається представником заявника, їх місце проживання або місце знаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову відносно вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, підтверджуючих кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Дану позовну заяву треба залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України.

Так, позивач просить визнати дійсним договір купівлі-продажу частки квартири, укладений в простій письмовій формі та визнати за нею право власності на ? частину спірної квартири.

До матеріалів справи долучена копія свідоцтва про право власності на житло від 19.01.1999, згідно якого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належить квартира АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності, тобто без визначення часток.

Згідно ч. 1 ст.355 ЦК України - майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Частиною 1 ст. 368 ЦК України, передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними.

Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

В даному випадку не є зрозумілим, чому саме позивач просить визнати за нею право власності на ? частку квартири, не обґрунтовуючи при цьому чим підтверджується право власності відповідача саме на ? частку квартири.

Окрім того, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 521,20 грн. з зазначенням ціни позову 50000 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та фіксованому розмірі.

Згідно з ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20) грн..та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890 грн.); не майнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі: 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20грн.), позову про відшкодування моральної шкоди 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (1378 грн.)

Так, позивачем не додані документи, що підтверджують дійсну вартість нерухомого майна, які б обґрунтовували ціну позову на момент подачі позову до суду, що позбавляє суд можливості визначити вірну суму оплати судового збору.

Так, визначаючи ціну позову позивач виходила з вартості ? частки квартири, яка вказана в договорі-купівлі продажу квартири від 25.12.2014, в той час як ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, тобто вартістю майна на момент подачі позову до суду.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовна заява по дана без додержання вимог викладених у статті 119-121 ЦПК України або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надіє йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дійсним та визнання права власності - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків - пять днів з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позову без руху.

У разі невиконання вищевказаного у встановлений термін, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: Л. Е. Пономаренко