ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/804/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ КБ „Надра" СТРЮКОВОЇ ІРИНИ ОЛЕКСАНДРІВНИ до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В судовому засіданні суд за власною ініціативою поставив на обговорення питання про залишення даного позову без розгляду, оскільки представник позивача 25.11.2016 року та 1.02.2017 року повторно не з'явився у судові засідання, при цьому позивач був двічі повідомлений про дату і місце розгляду справи, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у відсутність свого представника позивач не звертався.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.

У відповідності до ч.3, ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як зазначає ч.2, ст.77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 9.06.2016 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 24.06.2016 року було відкрито провадження у справі (а.с.35).

За змістом ч.1, ст.157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, позивач був належним чином повідомлений про призначення розгляду справи на 10-15 годин 25.11.2016 року, про що рекомендований лист поштового відділення (а.с.49), однак представник позивача до суду не з'явився (а.с.53), звернувшись до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи (а.с.50-51). За даних обставин розгляд справи було відкладено на 12-00 годин 1.02.2016 року, про що був повідомлений позивач вдруге шляхом направлення судового повідомлення (а.с.55), яке було отримане позивачем 7.12.2016 року, про що свідчить рекомендований лист поштового відділення (а.с.57). Але на вказану дату представник позивача повторно не з'явився у судове засідання, таким чином позивач був двічі повідомлений належним чином про дату і місце розгляду справи, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у відсутність свого представника не звертався.

Як наголошує ч.3, ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між передостаннім і останнім судовими засіданнями, тобто між 25.11.2016 року і 1.02.2017 року пройшов понад двохмісячний термін, однак вказана процесуальна особа (представник позивача) не поцікавилась у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 1.02.2017 року.

Таким чином, оскільки представник(и) позивача 25.11.2016 року та 1.02.2017 року повторно не з'явились до суду, при цьому позивач був двічі повідомленим про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 2 місяців, а справа в провадженні суду перебуває понад 7 місяців, тому суд вважає необхідним залишити даний позов позивача без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.27; 77; 157; 168; 169; п.3, ч.1, ст.207 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ КБ „Надра" СТРЮКОВОЇ ІРИНИ ОЛЕКСАНДРІВНИ до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :