Провадження №2/200/966/15
У Х В А Л А

«25» березня 2016 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого - судді Женеску Е.В.,

за участю секретаря Козлової Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дніпрогаз» про зобовязання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

08 грудня 2014 р. позивачка ОСОБА_1 звернулася до Бабушкінського районного суду м Дніпропетровська із вищевказаним позовом.

Згідно автоматичному розподілу справ між суддями зазначену цивільну справу передано до розгляду судді Женеску Е.В.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 31 грудня 2015 р. справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду.

В матеріалах справи міститься ухвала Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 24 грудня 2015 р., згідно якої заяву ОСОБА_2 про вступ до справи за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Дніпрогаз» про зобовязання вчинити певні дії та стягнення шкоди, в якості третьої особи, що заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, залишено без руху і надано строк для усунення недоліків (а.с.172).

30 грудня 2015 р. ОСОБА_2 подав через канцелярію суду позовну заяву на виконання ухвали суду від 24 грудня 2015 р.

Суд оглянувши матеріали цивільної справи, позовну заяву ОСОБА_2 до ПАТ «Дніпрогаз» про зобовязання чинити певні дії та стягнення шкоди, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 34 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, пред'явивши позов до однієї чи обох сторін. Ці особи мають усі процесуальні права і обов'язки позивача. Після вступу в справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням цієї особи розглядається спочатку

Участь третіх осіб у цивільній справі зумовлена тим, що судовий спір між сторонами прямо (для третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги) або опосередковано (для третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги) стосується прав та інтересів інших осіб. Тому участь у справі третіх осіб є формою захисту їх прав та інтересів, що пов'язані із спірним правовідношенням. Окрім того, їх участь у справі дозволяє суду повно та всебічно дослідити обставини справи, з'ясувати дійсні взаємовідносини учасників спору

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, пред'явивши позов до однієї чи обох сторін

Самостійні вимоги третіх осіб повинні стосуватися предмета спора. Предмет спору - це об'єкт спірного правовідношення, те благо (річ, право, інше майно), з приводу якого виник спір. Задоволення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, робить неможливим задоволення вимог позивача щодо цього ж предмету спору.

Участь третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, характеризується наступними ознаками: - вступають у процес, що розпочався; - вступають у процес до закінчення судового розгляду; - є суб'єктами спірних матеріальних правовідносин; - вступають у процес добровільно та з власної ініціативи; - втручаються у спір між сторонами, що вже виник; - їх інтереси суперечать, як правило, інтересам обох сторін; - заявляють самостійні вимоги на предмет спору (можуть претендувати на весь предмет чи на його частину); - відстоюють у процесі свої інтереси, а відтак, їхня юридична заінтересованість носить особистий характер. Матеріально-правовий інтерес полягає в тому, що рішення, яке буде винесено судом по конкретній справі, може порушити права та інтереси третьої особи. Процесуально-правовий інтерес третьої особи полягає в недопущенні ухвалення судом невигідного для себе рішення; - вступають у справу, пред'явивши позов до однієї або до обох сторін.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, вступають у справу шляхом пред'явлення позову до однієї чи обох сторін. Позов пред'являється до тієї з сторін, яка порушує права третьої особи.

Третя особа може пред'явити позов лише щодо тих осіб, які є сторонами у справі. Якщо позов стосується й інших осіб, то у прийнятті позовної заяви третьої особи слід відмовити з огляду на те, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 1 ст. 34 ЦПК, та роз'яснити право на звернення до суду в загальному порядку.

Позовна заява третьої особи повинна відповідати загальним вимогам, що містяться у ст. 119 ЦПК, але має вона й свої особливості. У позовній заяві третьої особи слід зазначити, що вона подається третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору в іншій судовій справі (там, де у звичайній позовній заяві пишеться "позивач", буде написано "третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору"), і зазначити сторін цієї справи.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, мають усі процесуальні права і обов'язки позивача, тобто це загальні права осіб, які беруть участь у справі (див. коментар до ст. 27 ЦПК), а також спеціальні права, якими наділяється позивач ( ст. 31 ЦПК).

При цьому, на відміну від позивача, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, не може обирати відповідачів (лише серед сторін), не може обирати підсудність (позов завжди подається до суду, який розглядає справу), залучити додаткових відповідачів, клопотати про заміну неналежного відповідача, якщо ним є позивач по первісному позову. Неоднозначним є визнання за третіми особами права на укладення мирової угоди, оскільки це право сторони реалізують спільно. До третьої особи із самостійними вимогами не може бути пред'явлено зустрічний позов.

Необхідно розрізняти третіх осіб з самостійними вимогами на предмет спору і співпозивачів. По-перше, співпозивачі можуть вступити в розпочатий процес, а можуть разом порушити справу шляхом подачі позову, тоді як такі треті особи вступають лише у розпочатий процес. По-друге, у співпозивачів інтереси співпадають, а у третіх осіб з самостійними вимогами на предмет спору інтереси протилежні інтересам позивача і відповідача. По-третє, співпозивачу протистоїть відповідач, а такій третій особі - позивач і відповідач.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку позовну заяву яку надав ОСОБА_2 до ПАТ «Дніпрогаз» про зобовязання вчинити певні дії та стягнення шкоди повернути та розяснити про можливість звернення до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська в загальному порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст 34, 119, 120, ч. 2 ст. 121 Цивільно-процесуального Кодексу України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ПАТ «Дніпрогаз» про зобовязання чинити певні дії та стягнення шкоди, повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Розяснити позивачу, що повернення позивної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду із позовом після усунення обставин, що були підставою прийняття зазначеного рішення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в 5-ти денний строк після її проголошення апеляційної скарги до апеляційного суду Дніпропетровської області через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя: Е.В. Женеску