Провадження № 2/760/6635/16
У Х В А Л А

/про залишення позову без руху/

17 листопада 2016 року місто Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Солом'янської районної у місті Києві ради, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

16.11.2016 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подачі до П'ятої Київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, до складу якої входить майнове право на автомобіль НОМЕР_1, після смерті її чоловіка ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Розглянувши позовну заяву, додані до неї матеріали, суддя дійшла висновку про наявність підстав для залишення даної заяви без руху, виходячи з наступного.

Статтею 119 ЦПК України визначені вимоги щодо форми і змісту позовної заяви, зокрема, частиною першою статті встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі.

Відповідно до частини другої вказаної норми процесуального закону передбачено, що позовна заява повинна містити, в тому числі, ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Суддею встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 не містить достатнього викладу обставин щодо обґрунтування заявлених позовних вимог.

Так, відповідно до ст. 26 ЦПК особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи та їх представники. Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач, тобто особи, матеріально-правовий спір між якими є предметом вирішення в цивільному судочинстві. Третіми особами, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, є суб'єкти цивільних процесуальних правовідносин, які беруть участь у справі на стороні позивача або відповідача з метою захисту своїх суб'єктивних прав та інтересів (ст. 35 ЦПК).

Зміст позовних вимог, тобто, предмет позову, становить певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, становлять підставу позову.

Як вбачається з позовної заяви, позов ОСОБА_1 пред'явлений в порядку ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якої передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Разом з цим, у позовній заяві позивачем не зазначено про наявність інших спадкоємців щодо майна померлого ОСОБА_2, відомості про прийняття ними спадщини, а також посилань на докази, які підтверджують зазначені обставини.

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем пред'явлений позов до Солом'янської районної у місті Києві ради.

Між тим, рішенням Київської міської ради від 09.09.2010 №7/4819 «Про питання організації управління районами в місті Києві» припинено з 31.10.2010 шляхом ліквідації районні в місті Києві ради, в тому числі, Солом'янську районну у місті Києві раду.

Також, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем в якості третьої особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, зазначено П'яту Київську державну нотаріальну контору.

При цьому, позивачем у позовній заяві не обґрунтовано, яким чином рішення в справі може вплинути на права або обов'язки П'ятої Київської державної нотаріальної контори, а також, не враховано, що при розгляді справи про визначення додаткового строку на прийняття спадщини потреба у залученні нотаріуса чи державної нотаріальної контори в якості третіх осіб відсутня, адже вони не є учасниками правовідносини із спадкування та заінтересованими особами.

Враховуючи вищезазначене, позивачеві необхідно навести обґрунтування своїх позовних вимог, виклавши відповідні обставини, а також зазначити докази, що їх підтверджують, наявність підстав для звільнення від доказування.

Крім того, позивачеві необхідно визначитися з колом осіб, які мають бути залучені до участі у справі (відповідачі, треті особи), зазначити їх ім`я (найменування), місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, надати копії позову для вручення цим особам.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Солом'янської районної у місті Києві ради, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - залишити без руху і надати позивачеві строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом подання суду позовної заяви в новій редакції. Роз`яснити позивачеві, що у разі не виправлення недоліків в зазначений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя