АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/398/16Головуючий по 1 інстанції
Категорія : 28 ОСОБА_1
Доповідач в апеляційній інстанції
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2016 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючогоОСОБА_2
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4
при секретаріОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 21 грудня 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 про відшкодування збитків, завданих неналежним виконанням робіт за договором підряду,

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_6 звернувся до суду із указаним позовом, яким просив стягнути з відповідача на свою користь 48593,00 грн. збитків, завданих неналежним виконанням відповідачем, як виконавцем, ремонтних робіт, посилаючись на те, що 17.10.2011 року між ним та відповідачем було укладено контракт на виконання оздоблювальних робіт, а саме : влаштування керамічної підлоги. Роботи фактично були виконані 30.12.2011 року, але в звязку зі значним зниженням температури повітря прийняти їх за якістю було неможливо, тому сторони домовилися про здіснення прийому передачі робіт у травні 2012 року. Хоча відповідач отримав за виконані роботи 21 103,84 грн., але виконані роботи ним фактично замовнику здані не були. У липні 2013 року виявилися недоліки виконаних відповідачем робіт, що не давало можливості використовувати підлогу, вимоги про усунення вказаних недоліків у добровільному порядку відповідач проігнорував, позивач усував їх власними зусиллями, на що було витрачено 48 593 грн., які він просив суд стягнути з відповідача на його користь в якості відшкодування понесених ним витрат.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 21.12.2015 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, а також на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити повністю. В обґрунтування вказує на те, що суд не врахував факту ухилення відповідача від здачі робіт, що підтверджується комісійним актом від 31.07.2013, складеним згідно Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою КМУ від 01.08.2005 №668, який було вручено відповідачу; до складу комісії, яка складала акт, входив сертифікований інженер-будівельник ОСОБА_8; факт понесення збитків позивачем підтверджується відповідним договором, укладеним ним з ТОВ «Черкаський завод телевізійної апаратури», для усунення недоліків у якості роботи відповідача у справі.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб, які зявилися у судове засідання, вивчивши та обговоривши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав та мотивів.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не підтверджено доказами факту понесення ним з вини відповідача збитків у сумі 48593,00 грн. внаслідок невиконання останнім умов договору будівельного підряду.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції та підстав для скасування не вбачає, виходячи з наступного.

При розгляді справи встановлено, що 17.10.2011 між позивачем, як замовником, та відповідачем, як виконавцем, укладено контракт №23 на виконання останнім за кошти замовника робіт по облаштуванню керамічної підлоги в будинку по вул. 2-го Українського Фронту, 36/2 в м. Черкаси, вартістю 25941,20 грн. (п.п.1.1, 1.2, 3.1 контракту). Виконавець взяв на себе відповідальність за кваліфіковане виконання робіт відповідно до норм і правил ДБН з подальшою гарантією на виконані роботи один рік з дня підписання акту виконаних робіт (п.2.1 контракту). Роботи мали бути закінчені до 30.11.2011 (п.5.2 контракту).

Згідно розрахунку до контракту №23 (а.с.88) до переліку робіт, які мали бути виконані за цим контрактом входять облаштування стяжки, укладення керамічної плитки, приготування бетону.

Позивач стверджує про те, що фактично роботи відповідач закінчив 30.12.2011, однак у звязку зі зниженням температури повітря прийняти їх було неможливим, а тому, за домовленістю сторін, прийняття робіт і підписання акту виконаних робіт відповідно до п. 2.1 контракту було перенесено на травень 2012 року. За виконану роботу відповідач отримав 21103,84 грн.

Позивач вказує, що в липні 2013 року ним виявлено недоліки у виконаних відповідачем роботах та 31.07.2013 складено акт виявлених дефектів при виконанні ремонтних робіт по влаштуванню підлоги в житловому будинку по вул. 2-го Українського фронту, 36/2 в м. Черкаси (а.с.11-12), яким зафіксовано, що міцність зчеплення плитки з основою не забезпечена (плитка відклеїлася), виявлені плитки зі зламаними кутами, відхилення швів між рядами плиток, відхилення поверхні і покриття від горизонтальної площини, тощо, у звязку з чим необхідно замінити плитку на нову на площі 5,0 кв.м., перекласти плитку на площі 62,0 кв.м.

У подальшому 01.09.2013 позивач, як замовник, уклав з ТОВ «Черкаський завод телеграфної апаратури», як виконавцем, контракт № 24, предметом якого є усунення недоліків (дефектів) у виконаних роботах згідно контракту № 23 від 17.10.2011 в с. Дахнівка по вул. 2-го Українського фронту, 36/2, з вартістю робіт у розмірі 48593 грн. (п.п.1.2, 3.1 цього контракту).

Згідно ч.ч.1-3 ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов'язаний одержати спеціальний дозвіл.

Таким чином, за юридичними ознаками договір підряду можна віднести до наступних видів договорів: двосторонній, консенсуальний, оплатний. Сторонами цього договору є з одного боку замовник - особа, яка замовляє роботи та надає контрагенту завдання на виконання роботи, а із іншого підрядник, тобто особа, яка таку роботу виконує.

Норми гл. 61 ЦК України про підряд обмежень стосовно суб'єктного складу підрядних правовідносин не містять, тому, за загальним правилом, юридичні та фізичні особи можуть виступати і як замовник і як підрядник, тоді як у договорі побутового підряду підрядником може виступати тільки суб'єкт підприємницької діяльності, а замовником - лише фізична особа.

Що стосується договору будівельного підряду, то аналіз параграфу №3 «Будівельний підряд» та ст.9 ЗУ «Про ліцензування певних видів господарської діяльності», з вимог якої вбачається, що ліцензія видається підприємствам, які виконують вишукувальні роботи для будівництва, роботи з виконання проектних робіт для будівництва, діяльність із зведення несучих та огороджуючи конструкцій, будівництва та монтажу інженерних і транспортних мереж, дає підстави вважати, що такі види робіт можуть виконувати тільки юридичні особи.

Форма договору підряду може бути як усною так і письмовою, і визначається відповідно до положень ст.ст.205, 207 - 209 ЦК України.

Із системного аналізу вказаних вище правових норм права слідує, що у даному випадку між сторонами у справі наявні правовідносини, які ґрунтуються на договорі підряду ,а не будівельного підряду.

Виходячи з викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції у оскарженому рішенні помилково вказав, що між сторонами справи наявні правовідносини на підставі відповідного договору будівельного підряду, однак оскільки судом було відмовлено в позові з інших правових підстав та вказане не потягло за собою неправильного вирішення справи по суті спору, відповідно, за цих обставин колегія суддів не може скасувати рішення, яке є правильним і справедливим по суті, у відповідності до вимог цивільно - процесуального закону України.

Далі, згідно положень ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів; ч.2 ст.59 ЦПК України - обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування; ч.1 ст.60 ЦПК України - кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до вимог ч.ч.3,4 ст.853 ЦК України вбачається, якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника.

У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

На підставі викладеного вище колегія суддів приходить до висновку про те, що позовні вимоги у даній справі є такими, що не підтверджуються доказами, оскільки у разі наявності між сторонами договору будівельного підряду спору з приводу якості виконаних робіт (що має місце у даній справі, так як відповідач заперечує проти позову), має бути призначено експертизу для встановлення наявності та причин такого факту.

При цьому клопотань про призначення експертизи від жодної зі сторін до суду як першої так і апеляційної інстанцій не надходило.

Акт виявлених дефектів від 31.07.2013 не залежно від якості знань осіб, які його склали (у тому числі сертифікованих будівельників), на який посилається апелянт у підтвердження своїх вимог, у розумінні вимог ч.2 ст.59 ЦПК України, висновку експертизи замінювати не може. При цьому вирішення питання про визначення якості проведених будівельних робіт поза розумним сумнівом потребує спеціальних знань експерта.

Колегія суддів відхиляє апеляційні доводи про те, що відповідач ухилявся від здачі виконаних ним робіт, оскільки це не стосується предмету доказування у даній справі про відшкодування збитків, завданих неналежною якістю виконаних за договором будівельного підряду робіт, а позивач для підтвердження своїх вимог мав право заявити клопотання про призначення експертизи, чим не скористався.

Таким чином позовні вимоги у справі є необґрунтованими.

У світлі викладеного апеляційні доводи правильності вказаних вище висновків не спростовують, оскільки не містять посилання на належні докази, які б свідчили про встановлення взаємозвязку між неналежними діями відповідача, у разі їх доведеності, та збитками у вказаному позивачем розмірі.

Відповідно до ст. 308 ЦПК України, апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням вимог матеріального та процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення з одних лише формальних міркувань.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 308, 313, 314, 315 ЦПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а :

апеляційну скаргу відхилити.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 21 грудня 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 про відшкодування збитків, завданих неналежним виконанням робіт за договором підряду, - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає чинності з моменту проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до суду касаційної інстанції протягом 20 днів з дня проголошення.

Головуючий :

Судді :