Провадження № 2/263/145/2016
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2016 року м. Маріуполь

Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого - судді Скрипниченко Т.І.,

при секретарі - Момот А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Служба у справах дітей Жовтневої районної адміністрації Маріупольської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні баби з онукою та її вихованні, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з вказаною позовною заявою, зазначивши що вона є бабусею малолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Мати дитини, донька позивача, померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року, перед смертю вона хвилювалася за долю малолітньої доньки, та вирішила зареєструвати батька дитини у свідоцтві про її народження, яким є відповідач. У шлюбі вони ніколи не перебували. Після смерті доньки, ОСОБА_2 забрав дитину жити до себе та перешкоджає її спілкуванню з дитиною. З уточненої позовної заяви, вбачається, що позивачка просить суд зобов'язати відповідача усунути перешкоди у спілкуванні з малолітньою онукою ОСОБА_3, зобов'язавши відповідача забезпечити часи спілкування з онукою один раз на місяць у вихідні дні (субота та неділя), на час канікул весняні, осінні один тиждень та половину - півтори місяці у час літніх канікул.

Позивач та її представник адвокта Яцко Г.К. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали на підставах, зазначених в позові. Просили позов задовольнити. Зазначили, що батько дитини перешкоджає бабі спілкуватися із онукою, позивач є за освітою педагог, працювала у школі викладачем, на цей час пенсіонерка, за своїми моральними якостями та житловими умовами має можливість спілкуватися із онукою, але відповідач дитину налаштовує проти зустричей з бабою. Крім того дитина зареєстрована у квартирі позивача для того, щоб дитниа в майбутньому була забезпечена житлом. В подальшому позивач та її представник надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутність.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутність, в якій зазначив що позов не визнає, вважає, що справа підлягає закриттю, осільки відсутній спір між сторонами. Крім того зазначив, що йому було запропоновано позивачем укласти мирову угоду, на яку він погоджується, але не згоден із запропонованим графіком спілкування враховуючі позицію дитини.

Представник відповідача адвокат Нуждін В.І. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, заперечував проти позову, зазначивши, що позивач дійсно є бабою дівчинки - доньки відповідача, відповідач не чинить перешкод проти спілкування баби з онукою, дитина не має можливості спілкуватися із бабою, оскільки зайнята навчанням у школі та на заннятях танцями, тому баба може спілкуватися з дитиною тоді, коли може дитина, а не баба, оскільки про це написала сама дитина у своїй заяві до суду. В подальшому представник відповідача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутність.

Представник третьої особи в судовому засіданні надав пояснення, що відповідно до вимог законодавства баба має право спілкуватися із онукою та вважає за доцільне визначити спосіб участі позивача у спілкуванні та вихованні малолітньої онуки. Крім того суду надано клопотання про розгляд справи за відсутністю представника служби у справах дітей з урахуванням інтересів дитини.

Свідок ОСОБА_7 пояснила суду, що позивач є бабою неповнолітньої дитини ОСОБА_3, мати дитини ОСОБА_8 є донькю позивача, яка померла в 2014 році. Дівчинка це єдина рідна особа, яка є у позивача після смерті доньки, тому при спілкуванні дитини з бабусею ОСОБА_1 щаслива. ОСОБА_1 піклується та любить онуку. Зараз бабуся обмежена у спілкуванні з дитиною, оскільки батько дитини не дозволяє бабі брати до себе онуку, баба спілкуєтья з дівчинкою у школі. Спілкування онуки та баби є необхідним для них обох, оскільки це потрбно для виховання дівчинки, баба втратила свою доньку, яка померла, після неї залишилися лише онука.

Вислухавши сторони, свідка, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що неповнолітня ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 є донькою ОСОБА_8 та онукою ОСОБА_1

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 року, виданого 19.09.2006 року батьками дитни зазначено ОСОБА_2 та ОСОБА_8, в подальшому відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3, виданого повторно 21.08.2014 року, батьками дитни зазначено ОСОБА_2 та ОСОБА_8

Згідно з свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 02.10.2014р. ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_5

Відповідно до довідки, виданої ЖКП «Житло «Центр» ОСОБА_3 зареєстрована за даресою АДРЕСА_1.

В судовому засіданні встановлено, що малолітня ОСОБА_3 проживає разом з батьком за адресою: АДРЕСА_2

Відповідно до наданої суду характеристики ОСОБА_1 позитивно характеризується за місцем проживання АДРЕСА_3, користується авторитетом серед односільчан. Згідно трудової книжки ОСОБА_1 має трудовий стаж як вчителя та вихователя з 1960 року по 1999 рік, має заохочення.

Згідно акту обстеження від 17.11.2015р. за місцем мешкання ОСОБА_1 у АДРЕСА_3, встановлено, що ОСОБА_1 дійсно мешкає за зазначеною адресою та у неї маються усі необхідні умови для заняття та відпочинку дитини, кімната обладнана усім необхідним. Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.12.1997 року ОСОБА_1 є власником зазначеного будинку.

Відповідно до довідки, наданої ОШ № 67 ОСОБА_3 навчається у школі з 01.09. 2015 року, баба неодноразово приїджала до онуки до школи для спілкування, будь-яких перешкод з боку адмінінстрації школи для спілкування не чинилося, з боку батька ОСОБА_2 будь-яких звернень до адмінінстрації школи із зауваженнями щодо перешкод спілкування не надходило.

Суду надано пояснення самої дитини ОСОБА_3 до суду, але суд критично оцінює зазначене пояснення, оскільки враховуючі вік дитини на час складання пояснення - 9 років та стилистику викладеного тексту у поясненні, що відповідає дорослій людині, а саме такі вислови: «що спору, пов'язаного із перешкодами у спілкуванні не існує, підтверджую, що напечатано з моїх слів, у чому і підписуюсь», та інше, свідчить про те, що збоку відповідача дійсно маються перешкоди щодо спілкування позивача із онукою.

Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов'язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім'ї та родичів визначено Сімейним кодексом України (далі - СК України).

Відповідно до частини 2 статті 1 СК України регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім'ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов'язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім'ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку.

Відповідно до частин 9 та 10 статті 7 СК України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Так, згідно зі статтею 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення від спілкування та виховання.

Вимогами ст.18 СК України передбачено способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права.

Згідно до ст.263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст.159 СК України.

В ч.2 ст.159 СК України зазначено, що суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю Організації Об'єднаних Націй 20 листопада 1959 року, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. ст. 2, 8 ЦПК України, проголошено, що у всіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Так, при вирішенні спору щодо участі у вихованні малолітньої ОСОБА_1 суд, приймає до уваги покази свідка, які виключно з позитивної сторони охарактеризували позивачку, пояснивши, що остання займалась їх вихованням, розвитком та доглядом, також до неї дуже добре ставиться.

Згідно з характеристикою Малоянісольською сільською радою Володарського району Донецької області від 17.11.2015р. №1047 ОСОБА_1 характеризується позитивно. За станом здоров'я обмежень щодо спілкування з дитиною не має.

Визначаючи періодичність та час зустрічей, суд з урахуванням позиції відділу у справах дітей, з огляду на вік дитини, відвідуванням нею школи та інших зайнять, часу спілкування й виховання з батьком, вважає за необхідне встановити наступним чином: один раз на місяць у вихідні дні (субота та неділя) та на канікулах: весняні, осінні не менш трьох днів та літніх не менш двох неділь з урахуванням можливості самої дитини та за попередньою домовленістю із батьком дитини, на думку суду саме такий спосіб участі у спілкуванні та вихованні малолітньої ОСОБА_3 є допустимими та такими, що відповідає інтересам малолітньої дитини.

Таким чином, встановлений судом спосіб участі в повній мірі відповідає віку дитини, її стану здоров'я та інтересам.

Отже, оцінивши докази по справі, суд приходить до висновку, що позивач має гарантоване законом рівне з батьком дитини право на спілкування зі своєю онукою, а відповідач не вправі перешкоджати їй в цьому.

Судом встановлено, що спілкування бабусі з онукою не створюватиме перешкод у нормальному розвитку дитини. Тому відповідачу слід усунути перешкоди у спілкуванні з дитиною.

Керуючись ст.ст.18,19,159,257,263 СК України, ст.ст.10, 11, 59, 60, 212-215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Служба у справах дітей Жовтневої районної адміністрації Маріупольської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні баби з онукою та її вихованні - задовольнити частково.

Зобов'язати відповідача - ОСОБА_2 не чинити перешкод у спілкуванні ОСОБА_1 з онукою ОСОБА_3 та надавати ОСОБА_1 у встановлений судом час доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 для спілкування баби з онукою.

Визначити наступний спосіб спілкування ОСОБА_1 з онукою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1: за місцем мешкання ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_3 у навчальний період: один раз на місяць у вихідні дні (субота та неділя) та на канікулах: весняні, осінні не менш трьох днів та літніх не менш двох неділь з урахуванням можливості самої дитини та за попередньою домовленістю із батьком дитини.

В задоволенні решти заявлених вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області через Жовтневий районний суд м. Маріуполя протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні підчас проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Т.І. Скрипниченко