Справа № 761/233/16-ц
Провадження № 2/761/3128/2016
У Х В А Л А

18 січня 2016 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Керівника Київської місцевої прокуратури №10 Гавриша Романа Вікторовича, який діє в інтересах Київської міської ради, до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Погребняка Олега Анатолійовича, про скасування рішень державного реєстратора, витребування земельної ділянки, -

в с т а н о в и в :

В грудні 2015р. позивач Керівник Київської місцевої прокуратури №10 Гавриш Р.В., який діє в інтересах Київської міської ради, звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Погребняка О.А., про скасування рішень державного реєстратора, витребування земельної ділянки.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч. 1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Виходячи із положень п. 8 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013р. №8 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів», за змістом ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор є державним службовцем, крім випадку, коли державним реєстратором є нотаріус як спеціальний суб'єкт, на якого покладаються (делегуються) функції державного реєстратора прав на нерухоме майно.

Відповідно до частини другої ст. 30 цього Закону дії або бездіяльність державного реєстратора, державного кадастрового реєстратора, нотаріуса, державного виконавця можуть бути оскаржені до суду. Суди повинні мати на увазі, що під діями також слід розуміти рішення, прийняті зазначеними суб'єктами владних повноважень з питань реєстрації.

Спори, які виникають у цих відносинах, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

У відповідності з п.1) ч. 2 ст. 122 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги щодо скасування рішень державного реєстратора щодо реєстрації права власності, повинні розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

При цьому, при розгляді позовної заяви, в частині вимог, які підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно п. 4) ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 2) ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Однак, як вбачається з тексту позовної заяви, стороною позивача не визначено ціну позову.

Крім того, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, стороною позивача заявлено вимогу про звільнення від сплати судового збору.

У відповідності з ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору та витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

При цьому, частиною 3 цієї ж статті передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що відсутні докази скрутного майнового становища та відсутності у сторони позивача (Київської місцевої прокуратури №10 та Київської міської ради) відповідного фінансування на оплату судових витрат, тому вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, стороні позивача необхідно визначити ціну позову та сплатити судовий збір відповідно до зазначених вище положень Закону та надати суду виправлену редакцію позовної заяви відповідно до кількості учасників процесу.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119, 120 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки зазначені недоліки перешкоджають суду відкрити провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 17, 18 КАС України, ст.ст. 3, 15, 79, 82, 121, 122, 209, 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження по справі за позовом Керівника Київської місцевої прокуратури №10 Гавриша Романа Вікторовича, який діє в інтересах Київської міської ради, до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Погребняка Олега Анатолійовича, про скасування рішень державного реєстратора, витребування земельної ділянки - в частині вимог про скасування рішень державного реєстратора.

Роз'яснити Керівнику Київської місцевої прокуратури №10 Гавришу Роману Вікторовичу, який діє в інтересах Київської міської ради, що з вказаними позовними вимогами слід звертатися в порядку адміністративного судочинства.

Відмовити в задоволенні заяви Керівника Київської місцевої прокуратури №10 Гавриша Романа Вікторовича, який діє в інтересах Київської міської ради, про звільнення від сплати судового збору по цивільній справі за позовом Керівника Київської місцевої прокуратури №10 Гавриша Романа Вікторовича, який діє в інтересах Київської міської ради, до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Погребняка Олега Анатолійовича, про витребування земельної ділянки.

Позовну заяву Керівника Київської місцевої прокуратури №10 Гавриша Романа Вікторовича, який діє в інтересах Київської міської ради, до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Погребняка Олега Анатолійовича, про витребування земельної ділянки - залишити без руху, надавши стороні позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання стороною позивача ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвалу суду може бути оскаржено в частині відмови у відкритті провадження до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: