Справа № 203/4952/15-ц
У Х В А Л А

30 серпня 2016 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Казака С.Ю.

при секретарі Булеці А.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Кіровського районного суду м.Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживача, визнання кредитного договору неукладеним та недійсним.

В судовому засіданні представником ОСОБА_2 було подано заяву про забезпечення заявленого останнім позову шляхом заборони Публічному акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк», Компанії «ЮКРЕЙН МОРТГЕЙДЖ ЛОУН ФАЙНЕНС №1 ПІ-ЕЛ-СІ» та будь-яким іншим особам проводити будь-які дії, повязані з відчуженням (купівля-продаж, дарування, застава, оренда та інш.) та державною реєстрацією та/або перереєстрацією права власності на нерухоме майно за будь-якими особами, а саме: квартири АДРЕСА_1. В обґрунтування заяви представник посилався на те, що в забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором між сторонами було укладено договір іпотеки, предметом якого є вищезазначена квартира. 18.08.2016 року ОСОБА_2 було отримано вимогу банку про усунення порушень виконання кредитних зобовязань, в якій зазначено, що у разі не виконання вимоги щодо повного погашення заборгованості за кредитним договором банк, як іпотекодержатель, розпочне звернення стягнення на предмет іпотеки. Також згідно договору іпотеки передбачена можливість задоволення вимог іпотекодержателя шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки в позасудовому порядку. З урахуванням цього, а також враховуючи, що згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» фактично не є іпотекодержателем, що свідчить про відсутність у банку підстав для звернення до суду з первісним позовом, вражає. Що існує реальна загроза того, що банком будуть вчинені дії, направлені на зміну власника предмета іпотеки або звернення стягнення на предмет іпотеки.

Представник позивача за первісним позовом в судовому засіданні просив вирішити питання про забезпечення позову на розсуд суду.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: 1) причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов; 2) вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 3) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.152 ЦПК України позов може бути забезпечено шляхом заборони вчиняти певні дії.

Відповідно до ч.3 ст.151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Як розяснено в п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності звязку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такій захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у звязку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Як вбачається з зустрічного позову ОСОБА_2 предметом останнього є визання неукладеним та недійсним кредитного договору між ним та Публічним акціонерним товариством комерційний банк «Приватбанк».

Таким чином, враховуючи предмет зустрічного позову, перевіряючи відповідність виду забезпечення цього позову, який просить застосувати представник ОСОБА_2, зустрічним позовним вимогам, суд не вбачає обєктивних підстав вважати, що не вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони відчуження та державної перереєстрації предмету іпотеки, ускладнить або зробить неможливим виконання рішення суду в разі задоволення зустрічного позову про визнання недійсним або неукладеним кредитного договору.

Згідно наданої інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав, право власності на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1, зареєстроване за ОСОБА_2

А вимога банку про погашення заборгованості за кредитним договором з попередженням про вжиття в протилежному випадку передбачених іпотечним договором заходів з реалізації предмету іпотеки, ґрунтується на умовах укладеного між сторонами договору іпотеки. Тому, запропоновані заходи забезпечення позову фактично призведуть до заборони, зокрема позивачу за первісним позов, реалізовувати свої права, як іпотекодержателя за договором іпотеки, факт укладання якого ОСОБА_2 на теперішній час не оспорюється та який у передбаченому законом порядку недійсним не визнавався.

В звязку з цим, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні заяви представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про забезпечення позову за необгрунтованістю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.151,152,153,208-210 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області через Кіровський районний суд м.Дніпропетровська шляхом подачі протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя С.Ю.Казак