провадження № 2/760/6/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2016 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Національний банк України, про визнання договорів недійсними,

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Національний банк України, про визнання договорів недійсними.

У судове засідання особи, які беруть участь у справі, не з'явилися, причини своєї неявки суду не повідомили.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду з таких підстав.

Відповідно до статті 157 ЦПК суд має розглянути справу протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Суд встановив, що провадження у цій справі відкрито 02.12.2015, а справа була призначена до судового розгляду на 05.01.2016.

У судове засідання 05.01.2016 позивач не з'явилася, тому розгляд справи було відкладено на 22.02.2016.

У судове засідання 22.03.2016 позивач повторно не з'явилася, однак надіслала до суду телеграму про відкладення судового засідання у зв'язку із зайнятістю її адвоката. Належних доказів щодо укладення з адвокатом угоди про представництво інтересів та його зайнятості в іншому судовому засідання позивач не надала. Судове засідання було відкладено на 28.03.2016.

У судове засідання 28.03.2016 позивач знову не з'явилася, однак 28.03.2016 через канцелярію суду особисто адвокатом Ганганом В. Г. подано клопотання про відкладення судового засідання, оскільки 28.03.2016 він перебуватиме у Шевченківському районному суді м. Києва та братиме участь у розгляді кримінального провадження. До зазначеного клопотання доданий договір про надання правової допомоги від «__» березня 2016 року. Докази про зайнятість адвоката Гангана В. Г. у Шевченківському районному суді м. Києва відсутні.

Клопотання про відкладення розгляду справи задоволенню не підлягає, оскільки не містить доказів на підтвердження поважності причин неявки у судове засідання та спрямоване на затягування розгляду справи внаслідок зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

За змістом частини третьої статті 169 ЦПК та пункту 3 частини першої статті 207 ЦПК позовна заява залишається судом без розгляду за сукупності таких умов: а) належного повідомлення позивача про час і місце проведення судового розгляду; б) позивач повторно не з'явився в судове засідання; в) від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Позивач вдруге у судові засідання не з'явилася, про час розгляду справи сповіщалася завчасно та належним чином у порядку, визначеному статтею 74 ЦПК.

Так, усі судові повістки-повідомлення поверталися до суду за закінченням терміну зберігання, однак за правилами статей 74, 77 ЦПК вони вважаються врученими належним чином, оскільки надсилалися за адресою, вказаною позивачем.

Крім того, про обізнаність позивача про дату судових засідань і свідчать клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, суд здійснив усі необхідні процесуальні дії для забезпечення явки позивача в судові засідання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Являючись ініціатором даного судового провадження, позивач в судові засідання не з'являється, провадженням у справі не цікавиться.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Відповідно до частини третьої статті 27 ЦПК особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Заборона зловживання правом міститься також у статті 13 ЦК.

Відповідно до частини шостої статті 13 ЦК у разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п'ятою цієї статті, суд може зобов'язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.

За правилами пункту 3 частини першої статті 207 ЦПК суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач, звернувшись до суду з позовом, не з'являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк розглянути справу, зловживає своїми процесуальними правами, а тому суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 157, 169, 207, 210, 293 ЦПК, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Національний банк України, про визнання договорів недійсними - залишити без розгляду.

Роз'яснити ОСОБА_1 право звернення до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л. В. Шевченко