Справа № 760/6021/16-ц
Провадження № 2/760/3477/16
У Х В А Л А

/про залишення позовної заяви без руху/

31 березня 2016 року місто Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_3, ОСОБА_4, до Державного підприємства «Науково-дослідний агрокомбінат «Пуща-Водиця», треті особи: Солом'янська районна в м. Києві державна адміністрація, орган опіки та піклування Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання права користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

30.03.2016 ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулися до суду з позовною заявою до ДП «Науково-дослідний агрокомбінат «Пуща-Водиця» про визнання за кожним із них права проживання в квартирі АДРЕСА_1.

Розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та додані до неї матеріали, суддя дійшла висновку про наявність підстав для залишення даної заяви без руху, виходячи з наступного.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України.

Так, ч. 2 ст. 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

При цьому зміст позовних вимог, тобто, предмет позову, становить певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, становлять підставу позову.

В силу вимог ч. 2 ст.124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Згідно ст. 3 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, при здійсненні правосуддя у цивільних справах суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом.

Разом з цим, аналіз вимог, викладених у позовній заяві, не дає можливості безпосередньо з'ясувати про захист яких саме прав позивачів йдеться.

Так, зі змісту позовних вимог ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, а також норм матеріального права, які просять застосувати позивачі, вбачається, що останніми фактично пред'явлений позов про визнання права користування.

Однак, позовні вимоги в частині визначення права, яке просять визнати позивачі сформульовані неконкретно, зокрема, позивачі просять визнати за ними право проживання у квартирі.

Між тим, застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Позов про визнання права подається у випадках, коли належне певній особі право не визнається, оспорюється іншою особою, або у разі відсутності в неї документів, що засвідчують приналежність їй права, що випливає із положень ст.ст. 3, 4 ЦПК України.

Разом з цим, у позовній заяві ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 відсутній виклад обставин, які свідчать про те, що право позивачів на користування квартирою АДРЕСА_1 не визнається, оспорюється відповідачем ДП «Науково-дослідний агрокомбінат «Пуща-Водиця».

Зі змісту даної позовної заяви також вбачається, що позивачі просять застосувати положення ст. 156 ЖК Української РСР та ст. 405 ЦК України, якими визначаються відповідно права і обов'язки членів сім'ї власника жилого будинку (квартири), а також право членів сім'ї власника житла на користування цим житлом.

Однак, у позовній заяві ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 відсутній виклад обставин, які свідчать про те, до якого житлового фонду відносить будинок АДРЕСА_1: державного, громадського, житлово-будівельних кооперативів, приватного, соціального призначення, відомчого.

Позивачі посилаються на те, що відповідно до наказу №139 по радгоспу «Совки» від 23.08.1965 в цілях покращення житлових умов працівників і службовців радгоспу їх батьку та діду ОСОБА_5 було надано квартиру АДРЕСА_1. ОСОБА_5 помер і на даний час власником особового рахунку являється позивач ОСОБА_1

Разом з цим у позовній заяві ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 відсутній виклад обставин, які свідчать про те, на якій правовій підставі ОСОБА_5 набуто право користування квартирою. У разі, якщо право користування квартирою було набуде на підставі ордеру, позивачам необхідно зазначити на підставі рішення якого органу і коли виданий такий ордер, на яких членів сім'ї його видано, коли та на яких правових підставах позивачі були заселені до квартири, а також, чи мало місце і коли зміна умов раніше укладеного договору найму в частині визнання ОСОБА_1 новим наймачем.

Враховуючи вищезазначене, позивачам необхідно викласти позовні вимоги у відповідності з вимогами ЦПК України, зазначивши, що конкретно вимагають позивачі та який спосіб захисту своїх прав вони обрали, навести обґрунтування своїх позовних вимог виклавши обставини, які свідчать, що належне позивачам право користування не визнається, оспорюється відповідачем, вказати до якого житлового фонду відноситься спірне житло, а у разі, якщо право користування квартирою було набуде на підставі ордеру, вказати на підставі рішення якого органу і коли виданий такий ордер, на яких членів сім'ї його видано, коли та на яких правових підставах позивачі були заселені до квартири, а також, чи мало місце і коли зміна умов раніше укладеного договору найму в частині визнання новим наймачем. Крім цього, позивачам необхідно зазначити докази, що підтверджують вказані обставини, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч. 2 ст. 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно п.п. 2 п. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру розміру мінімальної заробітної плати, яка станом на 01.01.2016 складала 1 378, 00 грн., тобто, ставка судового збору становить 551, 20 грн.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» за подання позову немайнового характеру.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачами ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 кожним пред'явлено самостійну позовну вимогу немайнового характеру.

Разом з цим, позивачами не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі.

Так, додані до позовної заяви матеріали свідчать, що судовий збір сплачений лише позивачем ОСОБА_1 у розмірі 551, 21 грн.

Виходячи з наведеного, кожним з позивачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 має бути оплачено судовий збір в розмірі 551, 20 грн. та надано суду оригінали відповідних платіжних документів на кожного з позивачів.

Оплата судового збору повинна бути здійснена за наступними реквізитами: отримувач коштів УДКСУ у Солом'янському районі; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812; банк отримувача ГУ ДКУ у м. Києві; код банку отримувача (МФО) 82 00 19; рахунок отримувача 312 122 067 000 10; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за заявою ___________ (ПІБ чи назва установи, організації заявника), Солом'янський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Таким чином, суддею встановлено, що позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України щодо змісту позовних вимог, а також щодо викладу обставин, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги, та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. Крім того, позивачами ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 не сплачено судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_3, ОСОБА_4, до Державного підприємства «Науково-дослідний агрокомбінат «Пуща-Водиця», треті особи: Солом'янська районна в м. Києві державна адміністрація, орган опіки та піклування Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання права користування - залишити без руху і надати позивачам термін для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Повідомити позивачів про необхідність усунення недоліків, шляхом подання позовної заяви в новій редакції, доплати судового збору, та роз`яснити позивачевам, що у разі не виправлення недоліків в зазначений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде їм повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Лазаренко