Справа № 610/3277/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2016 року Балаклійський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Усенко С.І.,

за участю секретаря судового засідання Бартєнєвої Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

установив:

Позивач 21.09.2016 р. звернувся до суду зі вказаним позовом. При цьому посилався на те, що позивач та відповідач перебували у шлюбі з 17.08.2002р. по 11.04.2016р. Від шлюбу мають чотирьох неповнолітніх дітей - ОСОБА_3, 26.12.2002р.н., ОСОБА_4, 14.04.2006р.н., ОСОБА_5, 27.06.2009р.н., ОСОБА_6, 20.02.2012р.н., які проживають разом із позивачем та знаходяться на його утриманні. Відповідач (мати дітей) у теперішній час допомогу на утримання спільних неповнолітніх дітей не надає.

Позивач надав уточнюючу позовну заяву, в якій просив суд стягнути на його користь з відповідача на утримання неповнолітніх дітей аліменти в твердій грошовій сумі 2932грн. щомісячно, до повноліття дітей.

24.10.2016 року відповідач надала до суду письмові пояснення, в яких вказала, що вона не полишала своїх дітей, має намір їх виховувати та доглядати. У зв"язку з сімейними обставинами вона вимушена була покинути дітей та виїхати в м.Київ. Вказала, що вона працює офіційно на телебаченні на посаді відео-інженер монтажу (новин) та отримує заробітну плату в сумі 1700 грн. Вважає, що у позивача відсутні підстави для того, щоб вимагати від неї сплати аліментів.

У судове засідання позивач не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності,уточнені позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання також не з'явилася, у письмових поясненнях просила суд розгляд справи проводити в режимі відеокнференції.

Згідно з ч.1 ст.158-1 ЦПК України, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи іншого учасника цивільного процесу може постановити ухвалу про їх участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в обов'язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за сім днів до дня проведення судового засідання, в якому відбуватиметься така участь. Питання про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції вирішується судом за наявності відповідного клопотання або за власною ініціативою не пізніш як за п'ять днів до дня проведення такого судового засідання. Ухвала суду, прийнята за наслідками вирішення цього питання, оскарженню не підлягає. Копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції негайно надсилається до суду, який зобов'язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. З метою забезпечення своєчасного проведення відеоконференції копія ухвали також може бути надіслана за допомогою кур'єра, факсу або електронної пошти.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов'язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Враховуючи, що проведення судового засідання у форматі відеоконференції має винятковий характер та повинно бути зумовлено об'єктивними обставинами, що ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні, а наведена в клопотанні причина неможливості прибуття відповідача в судове засідання є необґрунтованою та не підтверджується належними доказами, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання.

За таких обставин, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів.

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснюється на підставі ст.197 ЦПК України.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що сторони перебували у шлюбі з 17.08.2002р. по 11.04.2016р. Від шлюбу мають чотирьох неповнолітніх дітей - ОСОБА_3, 26.12.2002р.н., ОСОБА_4, 14.04.2006р.н., ОСОБА_5, 27.06.2009р.н., ОСОБА_6, 20.02.2012р.н. Діти проживають разом із позивачем і знаходяться на його утриманні, що підтверджується довідкою про склад сім`ї, виданою 19.09.2016 р. Чепільською сільською радою Балаклійського району Харківської області, актом обстеження матеріально-побутових умов сім"ї від 19.09.2016р.

Відповідач є матірью цих дітей, що підтверджується копіями свідоцтва про народження /а.с.2-5/

Статтею 180 СК України передбачено, що батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

У відповідності до ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 184 СК України, якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Таким чином у разі коли платник аліментів не підпадає під дію ст..184 СК, визначення аліментів у твердій грошовій сумі не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КЗпП, При кожній виплаті заробітної плати загальний розмір усіх відрахувань не може перевищувати двадцяти процентів, а у випадках, окремо передбачених законодавством України, - п'ятидесяти процентів заробітної плати, яка належить до виплати працівникові.

При відрахуванні з заробітної плати за кількома виконавчими документами за працівником у всякому разі повинно бути збережено п'ятдесят процентів заробітку.

Обмеження, встановлені частинами першою і другою цієї статті, не поширюються на відрахування із заробітної плати при відбуванні виправних робіт і при стягненні аліментів на неповнолітніх дітей. У цих випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати сімдесяти відсотків.

Згідно зі ст..70 ЗУ «Про виконавче провадження», Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати не може перевищувати п'ятдесят відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі в разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати в разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати сімдесяти відсотків.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про можливість задовольнити позов частково та стягнути з відповідача на користь позивача на утримання чотирьох неповнолітніх дітей аліменти у розмірі 1/2 частини з усіх видів заробітку відповідача на кожну дитину, але не менше 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви, тобто з 21.09.2016 р. до досягнення дітьми повноліття, оскільки відповідач офіційно працевлаштований та має стабільний дохід.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст.88 ЦПК України.

Керуючись стст. 208, 209, 212-215 ЦПК України, -

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, 12.12.1976р.н., аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3, 26.12.2002р.н., ОСОБА_4, 14.04.2006р.н., ОСОБА_5, 27.06.2009р.н., ОСОБА_6, 20.02.2012р.н. у розмірі 1/2 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви, тобто з 21.09.2016 р. до досягнення дітьми повноліття.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з відповідача в дохід держави судовий збір у сумі 551,20 грн.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Харківської області через Балаклійський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя