У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ларіонової Н. М. ,

при секретарі - Матіос А. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буренко Олена Миколаївна про визнання недійним договору дарування, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва надійшла позовна заява, в якій позивач просить визнати недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1, укладений між позивачем та відповідачем 03.11.2011 р. та посвідчений ПН КМНО Буренко О.М. за реєстром № 1933. Одночасно просить поновити строк для звернення до суду. Ухвалою від 24.06.2015 р. відкрито провадження у справі за вказаним позовом.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 15.01.2016 р. провадження по вищезазначеній справі було відкрито.

01.02.2016 р. позивачем подана заява, про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно - на 1/10 частки квартири АДРЕСА_1.

Вивчивши матеріали справи та заяви про забезпечення позову, суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ст.ст. 151 ч. 3, 153 ч. 1 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження без повідомлення відповідача та осіб, які беруть участь у справі, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Пункт 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначає, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Згідно ст.152 ч.3 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Встановлено, що між сторонами дійсно існує спір з приводу визнання договору дарування 1/10 частки квартири АДРЕСА_1, позивачем заявлені вимоги про визнання договору дарування не дійсним, тому слід прийняти заходи забезпечення позову по справі, оскільки неприйняття заходів забезпечення позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду.

В зв'язку з чим, заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.153 ч.9 ЦПК України ухвала про накладення арешту підлягає негайному виконанню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.151-153, 208-210, 293 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити в повному обсязі.

Накласти арешт на 1/10 частки квартири АДРЕСА_1

Копію ухвали направити позивачу для звернення до виконання до Управляння державної реєстрації Головного територіального управляння юстиції в м. Києві, яке є правонаступником Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м.Києві.

Копію ухвали після її виконання направити відповідачу.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяН. М. Ларіонова