Справа № 755/583/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" лютого 2016 р.Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гончарука В.П.,

з секретарем Красновою І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі № 2-1958/09 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми позики з урахуванням індексу інфляції та процентів, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 22.10.2009 року, позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми позики з урахуванням індексу інфляції та процентів - задоволено.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 28.07.2009 року, задоволено заяву представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про забезпечення позову, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1.

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулася позивач ОСОБА_1 із заявою про скасування заходів забезпечення позову, у зв'язку із тим, що 28 серпня 2015 року рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22.10.2009 року було в повному обсязі виконано відповідачем ОСОБА_1, що підтверджується розпискою позивача ОСОБА_2 в якій вона підтверджує отримання грошових коштів у розмірі 254 372,94 грн.

Заявник та позивач в судове засідання не з'явились, суд вживав заходи щодо повідомлення їх про розгляд заяви.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України, неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України, питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі.

Суд, дослідивши матеріали заяви про скасування заходів забезпечення позову, вважає, що заява підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Згідно ст. 152 ЦПК України, одним із видів забезпечення позову є накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Відповідно до ч. 3, 6 ст. 154 ЦПК України, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте, суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.07.2009 р., оскільки, заявником подано заяву про скасування заходів забезпечення позову та відповідачем ОСОБА_1 було в повному обсязі виконано рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22.10.2009 року.

Керуючись статтями 151-153 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі № 2-1958/09 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми позики з урахуванням індексу інфляції та процентів - задовольнити.

Заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 28.07.2009 року по цивільній справі № 2-1958/09 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми позики з урахуванням індексу інфляції та процентів, щодо накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що належить ОСОБА_1(ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на праві власності - скасувати.

Ухвалу для виконання направити до Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві з питань реєстрації обтяжень на нерухоме майно(04071, м. Київ, вул. Верхній Вал,32), Комунального підприємства "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна"(вул.Трьохсвятительська, 4в, м. Київ, 01001) та Першої Державної київської нотаріальної контори(пр-т Перемоги, буд. 11, м. Київ, 01135).

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення, а у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя