Суддя Клименко А. М.
Справа № 644/1521/16-ц
Провадження № 2/644/1011/16
Справа № 644/1521/16-ц
Рішення

Іменем України

(заочне)

21 березня 2016 року.

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Клименка А.М.,

при секретарі Литвиненко А.Л.,

з участю:

позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням і просила визнати відповідача втратившим право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 та зняти його з реєстраційного обліку посилаючись на те, що вона є власником спірної квартири, в якій проживає зі своєю родиною. З її дозволу в квартирі було зареєстровано місце проживання відповідача, який певний час перебував у відносинах з її дочкою ОСОБА_3, від яких вони мають дитину ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. З травня 2015 року до теперішнього часу відповідач не мешкає в спірній квартирі і не приходить до неї, участі в ремонті та оплаті комунальних послуг не приймає.

Позивачка в судовому засіданні позов підтримала.

Відповідач в судове засідання повторно не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать конверти із судовими повістками, які були направлені за зареєстрованим місцем проживання відповідача та повернуті суду за закінченням терміну зберігання, причину неявки суду не повідомив, заяв про відкладання розгляду справи від нього до суду не надходило. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.

Вислухавши позивача, вивчивши матеріали справи, оцінив надані позивачем докази, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає.

Судом установлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Спірним житлом є квартира АДРЕСА_2, яка належить позивачу ОСОБА_1, її дочці ОСОБА_3 та сину ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності на підставі Свідоцтва про право на житло від 06 квітня 2009 року, виданого Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради за реєстровим № 7-09-311601 (а.с. 6).

Відповідач та дочка позивачки - ОСОБА_3 перебували у цивільному шлюбі і від спільного життя мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. (а.с. 8).

23 липня 2014 року відповідач ОСОБА_2 вселився в спірну квартиру і був в ній зареєстрований як член сім'ї її власників, а саме: як зять позивачки та цивільний чоловік її дочки ОСОБА_3, що підтверджується довідкою КП «Жилкомсервіс» м. Харкова (а.с. 8).

З травня 2015 року відповідач у спірній квартирі не проживає, комунальні послуги не сплачує і спірною квартирою не цікавиться.

Відповідно до ч. 4 ст. 156 ЖК України до членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.

Згідно ч. 2 ст. 64 ЖК України до членів сімї наймача належать дружина, їх діти і батьки. Членами сімї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Таким чином, на підставі вищевказаних положень Житлового кодексу України слід дійти висновку, що припинення фактичних шлюбних стосунків між дочкою позивачки ОСОБА_3 та відповідачем ОСОБА_2 ніяким чином не позбавило останнього права користування спірною квартирою, співвласниками якої є ОСОБА_3 і позивачка ОСОБА_1, а тому реєстрація місця проживання відповідача за адресою цієї квартири не є порушенням прав власників спірного житла.

Частиною 2 статті 405 ЦК України визначено, що член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Жодних домовленостей між співвласниками спірної квартири і відповідачем при його вселені у спірне житло досягнуто не було.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень.

Вивчивши надані докази, суд вважає, що позивач не надав суду належних, допустимих і достатніх доказів в підтвердження тієї обставини, що відповідач більше року тому добровільно залишив спірну квартиру і до теперішнього часу в ній не проживає без поважних причин. Навпаки, протягом усього часу розгляду справи позивачка наполягала на тому, що відповідач залишив спірну квартиру лише у травні 2015 року, тобто менше ніж рік тому.

Ніяких доказів щодо досягнення співвласниками спірної квартири і відповідачем при його вселені у спірне житло будь-яких домовленостей про скорочення передбаченого ч. 2 ст. 405 ЦК України строку, протягом якого за відсутнім членом сім'ї власника житла зберігається право на користування квартирою, суду надано не було.

Таким чином, суд дійшов висновку, що на теперішній час право користування спірною квартирою за відповідачем зберігається, підстави для визнання відповідача таким, що втратив право користування спірною квартирою і зняття його з реєстраційного обліку за її адресою - відсутні.

Відповідно до ст. ст. 10, 15, 88, 209, 212, 215 ЦПК України, ст. 405 ЦК України, ст. ст. 64, 156 ЖК України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Харківської області через районний суд.

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: