Справа № 755/544/16-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"12" січня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гончарук В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора про звільнення спадкового майна з-під арешту, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора про звільнення спадкового майна з-під арешту.

Відповідно до статті 1 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до п.п. 2, 3, 5, 6 ч.2 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України, в позовній заяві повинні бути зазначені: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог;виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, якою позивач обґрунтовує свої вимоги, наявність підстав для звільнення від доказування. Відповідно до частини четвертою цієї ж статті, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.119,120 ЦПК України

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Враховуючи те, що позивачем не додано до матеріалів справи квитанції про сплату судового збору за вимоги немайнового характеру, а тому позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 487 грн. 20 коп. та надати суду оригінал квитанції або надати докази які підтверджують звільнення позивача від сплати судового збору.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами:Отримувач коштів УДКСУ у Дніпровському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ), 38012871, банк отримувача ГУ ДКСУ у м.Києві, Код банку отримувача (МФО) 820019, рахунок отримувача 0005, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір.

Крім того, як вбачається з позову, арешт належної на той час ОСОБА_2 квартири за адресою АДРЕСА_1 накладено згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 31 серпня 2009 року у справі № 2-2638/09 з метою забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

В той же час, матеріали позовної заяви не містять відомостей про звернення позивача до Дніпровського районного суду м. Києва із відповідною заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31 серпня 2009 року у справі № 2-2638/09, враховуючи що заходи забезпечення позову, зокрема арешту, скасовуються судом, що накладав арешт на відповідне майно.

Згідно ч. 1 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження" арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Згідно ч. 2, 3 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження" арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту. Постановами, передбаченими частиною другою цієї статті, може бути накладений арешт у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат, пов'язаних з організацією та проведенням виконавчих дій та застосованих державним виконавцем штрафів, на все майно боржника або на окремі предмети.

Крім того, згідно ч. З ст. 63 Закону України «Про виконавче провадження» у разі звернення стягнення на будинок, квартиру, інше приміщення чи земельну ділянку державний виконавець подає запит до відповідних місцевих органів, що здійснюють реєстрацію та облік майна, про належність такого майна боржнику на праві власності, а також перевіряє, чи не перебуває це майно під арештом.

Також обґрунтовуючи свої вимоги позивач вказує, що Відділом державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві було накладено обтяження на вказане нерухоме майно, однак до матеріалів справи не долучено доказів про вчинення будь яких дій держаним виконавцем.(постанови про відкриття виконавчого провадження, постанова про накладення обтяження на нерухоме майно, постанова про закриття виконавчого провадження.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, зазначаючи підстави для залишення позову без руху, встановлює строк для усунення недоліків, про що повідомляє позивача.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 119, 120, 121, ст. 208 - 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора про звільнення спадкового майна з-під арешту - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя