Провадження № 2/537/180/2016
Справа № 537/5075/15-ц
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09.03.2016 року Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі: головуючого судді Степури А.А., за участю секретаря судового засідання Грицькової Я.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, де просить винести рішення, яким розірвати шлюб між нею та відповідачем - ОСОБА_2, зареєстрованого 10.10.1997 року у Крюківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області за актовим записом № 351.
Свої вимоги мотивувала тим,що 10.10.1997 року у Крюківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області між нею та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб. Шлюбні відносини між ними фактично припинені по причині несхожості характерів різних поглядів на життя. Від спільного шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1.
В судове засідання позивач не з'явилася, але завчасно надіслала клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, а також вказала, що проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач до судового засідання не з'явився про причини неявки суд не повідомив, хоча був належним чином повідомлений про час та місце судового засідання.
Частиною 2 статті 197 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі , фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
З урахуванням викладеного, суд розглядає зазначену цивільну справу та приймає відповідне рішення у відсутності сторін на підставі тих доказів, які маються у матеріалах справи.
На підставі ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підстав наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення спору.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши і проаналізувавши представлені докази, приходить до наступних висновків.
Шлюб між сторонами в справі зареєстрований 10.10.1997 року у Крюківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області за актовим записом № 351, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1.
Подружжя має неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 10.10.2014 року.
Згідно із постановою Пленуму Верховного суду України № 11 від 21 грудня 2007 року, шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Судом було встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що між сторонами втрачено почуття любові одне до одного. Сім'я розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово сімейний засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово союз підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред'явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Суд вважає, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Таким чином, заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та правомірними і підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до положень ст. 88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.
Керуючись ст.ст. 10,11,60,212,213,214, 215,216,224,226 ЦПК України, 105 ч.3, 110, 112 ч.2 СК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб зареєстрований 10.10.1997 року у Крюківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області за актовим записом № 351 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - «ОСОБА_1».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 487,20 грн.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання цього рішення.
Суддя: Степура А.А.