Справа № 404/7331/16-ц
Номер провадження 2/404/3660/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2016 року Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, до Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії в Кіровоградській області, Кіровоградського РЕМ Публічного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго», фізичної особи-підприємця ОСОБА_3, Кіровоградської міської ради Головного управління житлово-комунального господарства, про визнання обставин незаконними, заборону вчиняти певні дії, зобовязання відкликати листа та визнання його недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду позов, в якому позовні вимоги викладені наступним чином:

визнати, що електричний кабель фізичної особи-підприємця «Соколовський» прокладений від квартири № 18, по фасаду житлового будинку, паралельно зовнішньому газопроводу (на відстані 10-15 см від нього) за адресою: місто Кропивницький, провулок Училищний, 2, та підключений під напругою 0,22 кВ. ВВРП-0,4 кВ. без проектного рішення на прокладку кабелю, тобто незаконно;

визнати, що кабельна лінія (0,22 кВ.) фізичної особи-підприємця «Соколовський», прокладена в металорукаві (від ВРП-0,4 кВ. до кв. № 18) по фасаду будинку паралельно зовнішньому газопроводу (на відстані 10-15 см від нього) за адресою: місто Кропивницький, провулок Училищний, 2 відносно до відкритої електропроводки ПУЕ п. 2.1.3., суперечить вимогам ПУЕ п. 2.1.79., та не відповідає вимогам розміщення електромереж;

заборонити експлуатацію кабельної лінії фізичною особою-підприємцем «Соколовський» (від ВРП-0,4 кВ. до кв. 18);

зобовязати Публічне акціонерне товариство «Кіровоградобленерго» відключити від електропостачання (ВВРП-0,4 кВ.) кабельну лінію фізичної особи-підприємця «Соколовський»;

зобовязати Державну інспекцію з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії в Кіровоградській області виконати рекомендації Міністерства енергетики та вугільної промисловості (відповідно листа № 32.4-вих./676-16 від 23.05.2016 року), а саме:відкликати лист № 03/335 від 17.04.2014 року на імя заступника мера міста Кіровограда ОСОБА_4, про що проінформувати Кіровський районний суд м. Кіровограда та апеляційний суд Кіровоградської області: предявити суду висновки та приписи по кабельній лінії 0,22 кВ. фізичної особи-підприємця «Соколовський» після проведеної інспекції 13.05.2016 року (по дорученню Міненерговугілля України № 99/2135 від 26.04.2016 року);

визнати листа № 03/335 від 17.04.2014 року недійсним;

зобовязати міський виконком міста Кропивницького виконати приписи Відкритого акціонерного товариства «Кіровоградгаз» про усуненню порушення по техніці безпеки з електричним кабелем (0,22 кВ.) фізичної особи-підприємця «Соколовський») на зовнішньому газопроводі житлового будинку за адресою: місто Кропивницький, провулок Училищний, 2;

зобовязати фізичну особу-підприємця ОСОБА_3 демонтувати електричний кабель (0,22 кВ.), який прокладений від ВРП-0,4 кВ. (1-й підїзд) до кв. № 18 (2-й підїзд) по фасаду будинку (уздовж газопроводу) за вищевказаною адресою.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. За приписом частини пятої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

В пункті 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551,20 грн. Згідно абзацу 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року в пункті 10 розяснено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору.

Разом з тим, позовна заява містить вісім позовних вимог немайнового характеру, проте, в порушення зазначених норм ОСОБА_1 та ОСОБА_2 при зверненні до суду судовий збір не сплачено.

До позовної заяви додано клопотання про звільнення від сплати судового збору, в звязку з тяжким матеріальним становищем. Також в пункті 10 прохальної частини позовної заяви міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Згідно частини другої статті 79 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до частини першої статті 82 Цивільного процесуального кодексу України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Частиною третьою статті 82 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак заява про звільнення від сплати судового збору, яка підписана ОСОБА_1 та ОСОБА_2, не містить належного обґрунтування та доказів на підтвердження складного матеріального становища, оскільки довідка про розмір пенсій ОСОБА_1 та довідка про відсутність реєстрації ОСОБА_2 в реєстрі застрахованих осіб Державного реєстру загальнообовязкового державного соціального страхування не є достатніми доказами на підтвердження такої заяви. Тобто заява про звільнення від сплати судового збору, з підстав скрутного матеріального становища, не відповідає положенням вищевказаної норми права, а відтак є необґрунтованою.

Щодо посилання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на Закон України «Про захист прав споживачів», вважаю за необхідне зазначити. Вирішуючи питання колізії норм щодо сплати судового збору в справах про захист прав споживачів, зокрема статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» та положень Закону України "Про судовий збір", суд керується тим, що саме Законом України "Про судовий збір", як спеціальним законом, визначаються правові засади справляння судового збору та звільнення від сплати судового збору.

Частиною першою статті 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Частиною другою цієї ж статті визначено випадки, коли судовий збір не справляється, а стаття 5 Закону України "Про судовий збір" встановлює перелік категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору. Зазначені переліки є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягають. Крім того, що Закон України "Про судовий збір" є спеціальним правовим актом, що регулює питання оплати судового збору, то цей закон є ще й таким, що прийнятий у часі пізніше, порівняно із нормою статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», а тому підлягають застосуванню норми Закону України "Про судовий збір".

Також, звертаю увагу позивачів, що за частиною шостою статті 6 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 року, у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Крім того, за приписом статті 7 Цивільного процесуального кодексу України мова цивільного судочинства визначається статтею 14 Закону України «Про засади державної мовної політики».

Частиною третьою статті 14 Закону України «Про засади державної мовної політики» визначено, що сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

Водночас позовна заява складена російською мовою, що суперечить статті 7 Цивільного процесуального кодексу України та частині третій статті 14 Закону України «Про засади державної мовної політики».

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, як то передбачено статтею 121 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись частиною першою статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви про звільненні від сплати судового збору, відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, до Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії в Кіровоградській області, Кіровоградського РЕМ Публічного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго», фізичної особи-підприємця ОСОБА_3, Кіровоградської міської ради Головного управління житлово-комунального господарства, про визнання обставин незаконними, заборону вчиняти певні дії, зобовязання відкликати листа та визнання його недійсним, залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачам сплатити судовий збір в порядку та розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір», тобто за кожну вимогу немайнового характеру кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру, а саме: по 551,20 грн. за кожну позовну вимогу, а також подати позовну заяву, викладену державною мовою.

Банківські реквізити для зарахування судового збору: Одержувач коштів: УДКС України у м. Кіровограді Кіровоградської області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38037409; банк отримувача - ГУ ДКСУ України у Кіровоградській області; МФО: 823016; р/р 0003; код класифікації доходів бюджету: 22030001.

Розяснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка