Провадження № 2/638/1516/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2016 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Цвіра Д.М. розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування, визнання права власності, поділ майна подружжя та стягнення грошової компенсації, -

Встановив:

Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування, визнання права власності, поділ майна подружжя та стягнення грошової компенсації.

Ухвалою від 11.03.2016 року по вищезазначеній справі відкрито провадження.

Одночасно з позовною заявою, позивач подала заяву про забезпечення позову, в якій просить вжити заходи по забезпеченню позову та накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1, яка належить відповідачу ОСОБА_3 на підставі договору дарування, посвідченого 19.07.2015 р. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 Виконання ухвали суду по забезпеченню позову доручити Реєстраційній службі Харківського обласного управління юстиції, яке знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Короленко,16.

В обґрунтування заяви позивач зазначила, що в період шлюбу з ОСОБА_2 у 2008 р. вони придбали квартиру за адресою: АДРЕСА_2, яку оформили на відповідача. Позивач та її чоловік мешкали за адресою: АДРЕСА_3. На час придбання квартири, позивач була приватним підприємцем та відповідач користуючись тим, що позивач була необізнана , шляхом обману, переконав позивача фіктивно подарувати квартиру його батьку ОСОБА_3, сказав, що фізична особа-підприємець несе відповідальність усім своїм майном.19.07.2015 р. ОСОБА_2 подарував спірну квартиру батьку ОСОБА_3 Даючи згоду на дарування своєї 1/2 частини квартири батьку відповідача, позивач вважала, що буде мешкати в цій квартирі з дитиною та чоловіком після того, як неприємності по роботі будуть улагоджені відповідачем. Іншого житла для проживання з дитиною у позивача немає. Однак після оформлення договору дарування позивач з дитиною були виселені з квартири де мешкали та не переселились у спірну, як було обіцяно відповідачем. На теперішній час у позивача є відомості, що відповідач ОСОБА_3 має намір відчужити спірну квартиру АДРЕСА_4, у звязку з чим є підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову можуть утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ч.3 ст.151 ЦПК України забезпечення позову допускається, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Як зазначено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року N 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у звязку із застосуванням відповідних заходів.

Будь-яких доказів, про те, кому належить спірна квартира, матеріали справи не містять.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 151, 152, 153, 208, 209 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

У задоволені заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування, визнання права власності, поділ майна подружжя та стягнення грошової компенсації - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятиденний строк з дня винесення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя - Д.М.Цвіра