Справа № 634/197/16-ц
У х в а л а

"02" березня 2016 р. суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Зимовський О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про встановлення факту проживання однією сімєю, визначення права сумісної власності та визначення права власності,-

В С Т А Н О В И В :

29.02.2016 року до Сахновщинського районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про встановлення факту проживання однією сімєю, визначення права сумісної власності та визначення права власності.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме:

-встановити факт проживання однією сімєю;

-визначити обєктом спільної сумісної власності квартиру, автомобіль та скутер;

та одну вимогу майнового характеру, а саме:

-визнати право власності на 1/2 частини квартири, автомобіля та скутера.

Так, з частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», вбачається, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 1відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду..

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з п. 4 ч. 2 статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити - ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно квитанції про сплату судового збору позивачем було сплачено суму 1653 грн. 63 коп.

Враховуючи, що позивачем було заявлено дві вимоги немайнового характеру сума судового збору за ці вимоги повинна бути 551, 20 грн х 2 = 1102 грн 40 коп.

Також позивачем заявлено вимогу майнового характеру про визнання права власності на 1/2 частину квартири, автомобіля та скутера, тому позивачу необхідно сплатити суму судового збору виходячи з 1/2 частини вартості спірного майна.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 1відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Позивачем було сплачено судовий збір в мінімальному розмірі, а саме 551 грн. 20 коп., що вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна.

Враховуючи, що позивачем не зазначена ціна позову, тому суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору за вимогу майнового характеру у відповідності до ч. 2 ст. 80 ЦПК України.

Пунктом 16 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року розяснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України такий обовязок покладається на позивача.

Тому, на підставі ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України , -

П О С ТА Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про встановлення факту проживання однією сімєю, визначення права сумісної власності та визначення права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позову, а саме для зазначення ціни позову та сплати судового збору відповідно до визначеної ціни позову в 5 днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позову без руху, в разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважитися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

Копія вірна. Суддя: