Провадження № 2-з/760/39/16
Справа № 760/3494/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва

у складі суду: головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Січкар Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивачів ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна", ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

У Х В А Л И В :

23.02.2016 року представник позивачів ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову.

З метою забезпечення позову позивач просить накласти арешт на усе майно ОСОБА_5

В обґрунтування заявленого клопотання представник позивачів зазначає, що ними до Солом'янського районного суду міста Києва подано позовну заяву до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна", ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, а тому у позивачів є побоювання, що за час розгляду судом позовної заяви та прийняття відповідного рішення, відповідач-2 може розпорядитися своїм майном, що знаходиться в нього на праві власності та відчужити його на користь інших осіб, для ухилення від виконання рішення суду, що в свою чергу ускладнить або навіть зробить неможливим виконання такого рішення суду.

Враховуючи вищевикладене, просив заяву задовольнити.

В судове засідання сторони не з'явились, проте їх неявка не перешкоджає розгляду заявленого клопотання.

Ознайомивши з поданими матеріалами, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для застосування позову.

Законом передбачено, що забезпечення позову можливе лише у разі достатньо обґрунтованого припущення про те, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

В Постанові Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 №9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" роз'яснено, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Позивач просить накласти арешт на усе майно ОСОБА_5, проте доказів в підтвердження та в обґрунтування заявленого клопотання про наявність певного майна та належність його на праві власності відповідачу, не зазначає. Крім того, заявником не надано обґрунтування заяви в частині того, що у разі невжиття заходів забезпечення позову існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

За таких обставин, суд не знаходить підстав для задоволення поданого клопотання позивача.

Суд роз'яснює право позивача повторно заявити відповідне клопотання, обґрунтувавши його з посиланням на відповідні докази в підтвердження належності відповідачу на праві власності певного майна.

Керуючись ст.ст. 151-153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання представника позивачів ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна", ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи яка її оскаржує апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: