Справа №612/87/16-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 березня 2016 року. смт. Близнюки
Близнюківський районний суд Харківської області у складі: судді Мороза О.І., за участю секретаря Коняєвої Н.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Близнюки Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який було зареєстровано 06 жовтня 1989 року. Позивач вказує, що протягом усього часу сумісного проживання подружжя не знаходить спільної мови, має різні погляди на життя. Між ними відсутнє взаєморозумінні і, як наслідок, виникли особисто неприязні відносини. Сімейно-шлюбні відносини та ведення сумісного господарства припинені з грудня 2015 року, поновлювати їх подружжя не бажає.
Посилаючись на вищевказані обставини просить шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити прізвище «ОСОБА_1».
Сторони, будучи належним чином та своєчасно повідомленим про дату, час та місце судового засідання, в судове засідання не з'явилися.
Позивач, в наданій до суду письмовій заяві, просить розглядати справу за її відсутності. Проти заочного розгляду справи не заперечує, з наслідками ознайомлена.
Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Із повідомлення відділення поштового зв'язку вбачається, що відповідач судову повістку про виклик до суду, копії позовної заяви з додатками, ухвали суду про відкриття провадження, отримав 23.02.2016 року, тобто завчасно, заяв, клопотань не надав.
За правилами ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки, вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
За таких обставин, зі згоди позивача, яка викладена в її письмовій заяві, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ч.1 ст. 224 ЦПК України. Справа розглядається за відсутності сторін та на підставі ч.2 ст. 197 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, що передбачено ч.1 ст.24 Сімейного Кодексу України.
Відповідно до ч.1 ст.110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлено одним із подружжя. Відповідно до ст.112 цього ж Кодексу, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є громадянинами України, про що свідчить фотокопія їх паспортів (а.с.6-10).
ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у шлюбі, який було зареєстровано 06 жовтня 1989 року Бурбулатівською сільською радою Близнюківського району Харківської області. Актовий запис №10 (а.с.5).
Сімейно-шлюбні стосунки між ними припинені.
Вбачається, що сім'я сторін розпалася остаточно і зберегти її неможливо у зв'язку із небажанням позивача за вказаних обставин зберегти шлюб, особисто - неприязними стосунками, що склалися.
Наведене свідчить, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, що мають істотне значення.
Відповідно до ч.3 ст.105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Отже, підстави, на які посилається позивач, наполягаючи на розірванні шлюбу, є обґрунтованими, збереження сім'ї неможливе, шлюб фактично розпався та існує формально, а тому позов і підлягає задоволенню.
Суд постановляє рішення в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу позивач надалі бажає іменуватися шлюбним прізвищем «ОСОБА_1», про що вказала в позовній заяві. Таким чином, позивач має право після розірвання шлюбу на прізвище «ОСОБА_1».
Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ч.3 ст.115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
А тому, керуючись ст.ст.10,11,88, 158, 209, 214-215, ч.1 ст. 224 ЦПК України, ч.1 ст.24, ч.3 ст. 105, ч.1 ст. 110, ст.ст. 112, ч.2 ст. 114, ст.115 Сімейного кодексу України, суд,-
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженкою с. Острівщина Близнюківського району Харківської області та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженцем с. Ропча Старожинецького району Чернігівської області, зареєстрований 06 жовтня 1989 року Бурбулатівською сільською радою Близнюківського району Харківської області. Актовий запис №10 .
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженкою с. Острівщина Близнюківського району Харківської області, її право після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем «ОСОБА_1».
Рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Близнюківський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення і залишення її без задоволення, рішення може бути оскаржене ним в вищезазначеному порядку при цьому строк на апеляційне скарження рішення починається з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.І. Мороз