У Х В А Л А

Іменем України

28 березня 2016 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Мальченко О.В. , розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування квартири ,

в с т а н о в и в :

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном , виселення та зняття з реєстраційного обліку за адресою : АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 19.02.2016 р. в одне провадження із первісним позовом об»єднано зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування квартири за адресою : АДРЕСА_1 .

22.03.2016 р. ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про забезпечення зустрічного позову шляхом накладення арешту шляхом заборони продажу квартири АДРЕСА_1 .

Одночасно із заявою про забезпечення зустрічного позову заявник ОСОБА_1 подала клопотання , в яких просить відстрочити або розстрочити їй сплату судового збору та залогової суми , передбаченої частиною 4 ст. 153 ЦПК України за подачу заяви про забезпечення позову на визначений термін , але не більше як до ухвалення судового рішення у справі , посилаючись на майновий стан , особливості поточного часу за містом її проживання у м. Києві .

Підпунктом 4 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України « Про судовий збір» ( із змінами внесеними Законом України « Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору » від 22.05.2015 р. ) передбачено справляння судового збору за подання до суду заяви про забезпечення доказів або позову .

Ставка судового збору за подання до суду заяви про забезпечення позову фізичною особою становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати ( 256 грн. 60 коп . ) .

У пункті 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.20114 р. № 10 « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено , що оскільки статтею 134 , частиною другою статті 151 ЦПК України не передбачено наслідків неподання доказів сплати судового збору в установленому порядку і розмірі , то застосовуються наслідки , передбачені статтями 119 , 121 ЦПК України .

Відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України суд , враховуючи майновий стан сторони , може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк , але не більше як до ухвалення судового рішення у справі .

Оглянувши матеріали справи , суд не вбачає достатньо обґрунтованих підстав для відстрочення або розстрочення заявнику сплату судового збору за подачу заяви про забезпечення позову .

Виходячи з вищевикладеного , заява ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову підлягає залишенню без руху .

Відповідно до п.1 ст. 121 ЦПК України , суддя , встановивши , що позовну заяву подано без додержання вимог , викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу , або не сплачено судовий збір , постановляє ухвалу , в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху , про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного , керуючись ст. ст. 82 , 119 , 121 , 134 , 153 ЦПК України , -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування квартири - залишити без руху .

Встановити строк для усунення недоліків , який не може перевищувати п"яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали .

У разі неусунення недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя :