У х в а л а

Іменем України

"07" листопада 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа - Десята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності та зняття арешту -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась позивач ОСОБА_1 з позовом, в я кому просить визнати право власності на ? квартири АДРЕСА_1 за позивачем та зняти арешт з квартири АДРЕСА_1, накладений згідно Постанови ВДВС Дніпровського районного управління юстиції АА384534 від 08.09.2004 року (заборона №253).

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 119 ЦПК України..

Як убачається з позовної заяви, позивач зазначив відповідачем - Відділ державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві. Однак, повне найменування даного відділу виконавчої служби - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м.Києві.

Відповідно до ч. 2 ст. 118 ЦПК України, позивач має право об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов'язаних між собою.

Як убачається зі змісту позовної заяви, вона містить самостійні вимоги майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України „Про судовий збір" від 08.07.2011 року №3674-VI (зі змінами та доповненнями) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 12, 13 Постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і Кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 16 Постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і Кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Відповідно до ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: - у позовах про визнання права власності на нерухоме майно - дійсною вартістю нерухомого майна.

Всупереч вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору за вимогою немайнового характеру в розмірі 551,20 грн. та квитанцію про сплату судового збору за вимогою майнового характеру в розмірі 551,20 грн. - що не відповідає дійсній вартості 1/4 частки квартири. Також не долучено документ, який підтверджує дійсну вартість цієї частки квартири.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху, заявнику необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати у письмовому вигляд позовну заяву (з необхідною кількістю її копій та копій долучених документів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі) із правильним зазначенням найменування відповідача та долучити документ, що підтверджує дійсну вартість спірного майна, зазначеного у позові, на час звернення з позовом до суду та документ, що підтверджує доплату судового збору за вимогою майнового характеру в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», виходячи з дійсної вартості цього майна.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа - Десята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності та зняття арешту - залишити без руху та запропонувати позивачу (представнику позивача) в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: