Ухвала

іменем україни

25 листопада 2016 рокум. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Висоцька В.С., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 18 липня 2016 року та ухвалу апеляційного суду м. Києва від 5 жовтня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення місця відкриття спадщини,

встановив:

У вересні 2015 року ОСОБА_2 звернувся до суду з указаним позовом, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько

ОСОБА_3 Після його смерті відкрилась спадщина на 39 книжок. У березні 2015 року він отримав свідоцтво про смерть батька і одразу звернувся до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Листом від

24 березня 2015 року приватний нотаріус повідомила його про неможливість прийняття спадщини у зв'язку з пропуском встановлено строку для прийняття спадщини, та необхідність встановлення місця відкриття спадщини. Вважав, що строк для прийняття спадщини пропустив з поважних причин, оскільки про смерть батька дізнався лише наприкінці шестимісячного строку для прийняття спадщини, а через втрату особистих документів в цей час не зміг подати, в строки визначені законом заяву до нотаріуса про прийняття спадщини. Вказував, що йому відомо, що окремі особисті речі батька знаходяться по АДРЕСА_1, а також можливо грошові кошти у вигляді пенсії, яка нараховувалась Шевченківським районним управлінням ПФУ, тому місцем відкриття спадщини є м. Київ.

Ураховуючи наведене, просив визначити йому додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини, після смерті батька

ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві та встановити факт, що місцем відкриття спадщини після смерті його батька є місцезнаходження належного йому рухомого майна в м. Києві.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 18 липня

2016 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду м. Києва від 5 жовтня 2016 року, в задоволенні позову відмовлено.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати ухвалені в справі судові рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до п. 6 розд. XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

У відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до пункту 5 частини 4 статті 328 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою і викладені у ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Відмовляючи в задоволенні, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив із відсутності поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини в установлений законом шестимісячний строк після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3

Встановивши, що про смерть батька, яка мала місце 16 липня

2013 року, позивачу було відомо ще 19 грудня 2013 року, суд прийшов до правильного висновку, що причини, на які посилається позивач, а саме втрата документів, яка мала місце 16 січня 2014 року, свідоцтво про зміну прізвища, позивачу видано було 7 березня 2014 року, в той час як з заявою про оформлення спадщини позивач звернувся в березні 2015 року, не є такими, які позбавляли позивача звернутися з заявою про прийняття спадщини.

Доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують

Із матеріалів касаційної скарги, ухвалених судових рішень вбачається, що скарга є необґрунтованою і наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності оскаржуваного судового рішення.

Керуючись п. 5 ч. 4 ст. 328 ЦПК України,

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_2у відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення місця відкриття спадщини.

Додані до скарги матеріали повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду цивільних

і кримінальних справ В.С.Висоцька