АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/2323/16Головуючий по 1 інстанції
Категорія : 19 Морозов В. В.
Доповідач в апеляційній інстанції
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2016 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючогоПодороги В. М.
суддівДемченка В. А., Василенко Л. І.
при секретаріАнкудінові О. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 15 вересня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_6 до державного підприємства «Сетам», відділу ДВС Черкаського РУЮ, ОСОБА_7, третя особа без самостійних вимог ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про визнання прилюдних торгів недійсними, -

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_6 звернулася до суду з позовом до ДП «Сетам», відділу ДВС Черкаського РУЮ, ОСОБА_7, третя особа без самостійних вимог ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про визнання прилюдних торгів недійсними.

Позовні вимоги мотивувала тим, що під час їх проведення була порушена процедура торгів, а саме: проведена уцінка майна понад визначені законом розміри у відсотковому співвідношенні, що призвело до продажу майна за нижчою ціною від ціни за якою указане майно передавалося на торги. Проведена нова оцінка майна, значно нижча за початкову його вартість. Також, допущено порушення строків проведення торгів в частині, що торги мали б проводитися в місячний строк після того, як торги відбулися, а фактично торги були проведені протягом понад шести місяців, замість протягом трьох місяців відповідно до чинного законодавства.

Тому, просила визнати недійсними прилюдні торги від 01 липня 2016 року з продажу будинку АДРЕСА_1

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 15 вересня 2016 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 15 вересня 2016 року як незаконне та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги та визнати недійсними електронні торги, що відбулися 01 липня 2016 року, з реалізації житлового будинку по АДРЕСА_1.

Заслухавши суддю-доповідача, сторони, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, виходячи з наступного.

Відповідно до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, що викладені в п. 2 Постанови від 18 грудня 2009 року №14 "Про судове рішення у цивільній справі", рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 2 ЦПК України, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 8 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми.

Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність і допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також, якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів (закріплених законом матеріально-правових заходів примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника) визначений у ст. 16 ЦК України.

Закон України "Про виконавче провадження" визначає загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також учасників виконавчого провадження, закріплює їхні права та обов'язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження (ст. ст. 1, 2, 6, 12 Закону).

Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.1 -3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч.1 ст. 215 цього Кодексу).

При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, що передбачені відповідними порядками, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, на виконанні ДВС перебуває зведене виконавче провадження про стягнення з ОСОБА_6 заборгованості на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» за п'ятьма виконавчими листами Соснівського районного суду м. Черкаси(т.1 а.с. 22 з.б.).

Постановою державного виконавця від 17 жовтня 2014 року накладено арешт на нерухоме майно боржника та заборону на його відчуження, в тому числі і на домоволодіння АДРЕСА_1(т.1 а.с. 26).

Відповідно до інформаційної довідки з Реєстру прав власності № 73413576 станом на 17 жовтня 2014 року указане домоволодіння зареєстроване за ОСОБА_6.(т.1 а.с. 126-127).

Згідно ч.1 ст. 62 ЗУ «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Згідно ст. 58 ЗУ «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно або якщо боржник чи стягувач заперечує проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною державним виконавцем, державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для проведення оцінки майна. Витрати, пов'язані з призначенням суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, несе сторона, яка оспорює вартість майна, визначену державним виконавцем.

Частинами 2-4 ст. 58 ЗУ "Про виконавче провадження" передбачено право сторін виконавчого провадження оскаржити результати оцінки майна та порядок їх оскарження до передачі майна на реалізацію, зокрема у разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем.

У разі, коли сторона виконавчого провадження не реалізувала своє право оскарження звіту суб'єкта оціночної діяльності в передбачений законом строк, цей звіт про оцінку майна набуває чинності і є підставою для реалізації майна з прилюдних торгів за початковою ціною, визначеною у звіті.

Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно(ч. 5 ст. 58, ч. 3 ст. 62 ЗУ "Про виконавче провадження").

Вищевказане майно було передано на реалізацію шляхом проведення електронних торгів, що проводились на підставі «Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року №656/5, що діяв на час проведення торгів 06 листопада 2015 року.

Електронні торги - прилюдні торги (аукціон), що здійснюються в електронній формі в Системі.

Постановою ВДВС від 23 лютого 2015 року про призначення суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, призначено ОСОБА_9 провести оцінку майна боржника та подати відповідний звіт(т.1 а.с. 27).

Згідно висновку оцінювача станом на 12 травня 2015 року вартість домоволодіння становила 653 200 грн. 00 коп. та визначено строк використання даного звіту - 6 місяців з дати оцінки(т.1 а.с. 28).

Відповідно до супровідного листа ВДВС від 10 липня 2015 року за вихідним номером 6917/4, ОСОБА_6 направлявся висновок з оцінки автотранспорту та висновок з оцінки житлового будинку з надвірними спорудами(т.1 а.с.139, 141).

Згідно заяви стягувача від 02 жовтня 2015 року, адресованої ВДВС та ОСОБА_6, банк просив передати майно на примусову реалізацію(т.1а.с. 147).

Відповідно до повідомлення ДП «Інформаційний центр» від 21 жовтня 2015 року, будинок по АДРЕСА_1 виставлено на електронні торги 06 листопада 2015 року з початковою ціною продажу 653 200 грн.(т.1а.с. 148).

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів №127224 від 06 листопада 2015 року торги не відбулися через відсутність учасників торгів(т.1 а.с. 149).

В заяві від 10 листопада 2015 року, яка надсилалась ВДВС та ОСОБА_6, стягувач клопотав про здійснення уцінки не реалізованого майна на 25 % та виставлення його на повторні торги(т.1 а.с. 150).

В заяві стягувача від 12 листопада 2015 року зазначено, що строк діючого звіту про оцінку майна закінчився та просив ВДВС провести нову оцінку майна(т.1 а.с. 151).

Враховуючи, що оцінка майна діє протягом шести місяців, а висновок оцінювача був складений 12 травня 2015 року, тобто його дія закінчилася 12 листопада 2015 року.

Проведення прилюдних торгів із реалізації майна за ціною, визначеною відповідно до звіту про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на торгах, у тому числі правил про визначення стартової ціни реалізації майна, а саме: ч.5 ст. 58 Закону України "Про виконавче провадження".

Тому, постановою ВДВС від 04 січня 2016 року про призначення експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, призначено ПП «Оцінка-Експо» суб'єктом господарювання у виконавчому провадженні та зобов'язано надати звіт про оцінку майна(т.1 а.с. 162).

Висновком про вартість майна наданим ПП «Оцінка-Експо» встановлено, що станом на 11 січня 2016 року вартість домоволодіння по АДРЕСА_1 у розмірі 531 788 грн. 00 коп.(т.1 а.с. 172).

Вказаний звіт надсилався позивачу ОСОБА_6 цінним листом з описом(а.с. 173).

Згідно акту уцінки арештованого майна від 19 квітня 2016 року ВДВС проведено уцінку домоволодіння на 7% та встановлено суму 494 562 грн. 84 коп. і саме за даною ціною ДП «Сетам» виставило дане домоволодіння на прилюдні торги з 16 травня 2016 року по 18 травня 2016 року(т.1 а.с. 38, 178).

На час направлення ВДВС пакета документів ДП «Сетам» для проведення електронних торгів 19 квітня 2016 року діяв Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року №2710/5.

Згідно п.1, 2, вищевказаного порядку, Якщо строк чинності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги. Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби.

Таке інформаційне повідомлення ТОВ «Сетам» було внесено 25 квітня 2015 року та 06 червня 2016 року відповідно(т.1 а.с. 89-92, 95-96).

Пунктом 3, 4 Порядку визначено, що державний виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після закінчення десятиденного строку для подання заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (оцінки) майна у разі відсутності таких заперечень готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абз. 3-16 п. 2 цього розділу, і направляє його начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі до Системи для проведення реалізації майна разом із документами (в електронній або паперовий формі).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим п. 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби, який передав майно на реалізацію, про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Згідно п.8 Порядку, якщо реалізації підлягає житловий будинок, квартира або інше житлове приміщення, в інформації про майно додатково зазначаються: розмір жилої та нежилої площі будинку, квартири, іншого житлового приміщення; план приміщення (за наявності); місце розташування; відомості про земельну ділянку, на якій розташований будинок (її правовий режим та розмір); кількість поверхів будинку, поверх, на якому розташована квартира, інше житлове приміщення; кількість кімнат, площа кожної кімнати; інформація про допоміжні, підсобні приміщення та споруди; інформація про наявність зареєстрованих інших, крім боржника, мешканців (зокрема дітей), орендарів, інших користувачів приміщення.

Інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги, вноситься Організатором згідно з документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку. Організатор має право на доповнення інформації виключно в частині фотографічного зображення майна та відомостей про нього (склад, характеристика, опис). Інформаційне повідомлення про електронні торги може включати інші додаткові відомості, необхідні для проведення електронних торгів ( п. 10, 11 Порядку).

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 посилалася на ту обставину, що організатором електронних торгів були допущені порушення при складанні інформаційного повідомлення, а саме: відсутність всіх даних про земельну ділянку та про наявність огорожі.

Однак, із інформаційного повідомлення вбачається, що земельна ділянка становить 0,0487 га та зазначено, що у складі будинку знаходиться огорожа (№1-3), крім того, наявна інформація стала достатньою для проведення електронних торгів та визначення їх переможця.

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів №166091 від 18 травня 2016 року торги не відбулися через відсутність учасників торгів(т.1 а.с. 40).

Актом уцінки арештованого майна від 23 травня 2016 року проведено уцінку на 40% та визначено вартість у сумі 319 072 грн. 80 коп. (т. 1 а.с. 41-42, 183).

Відповідно до повідомлення ДП «Сетам» від 06 червня 2016 року дане домоволодіння виставлено на електронні торги за ціною 319 072 грн. 80 коп. та визначено дату їх проведення з 29 червня 2016 року по 01 липня 2016 року(т.1 а.с. 43-44).

Згідно протоколу проведення прилюдних торгів №179871 від 01 липня 2016 року торги відбулися і їх переможцем став ОСОБА_7, який придбав дане майно за ціною 319 072 грн. 80 коп., що підтверджується відповідними копіями чеків про сплату всієї суми(т.1 а.с. 190-191).

На підставі протоколу, 08 липня 2016 року ВДВС складено протокол про проведені електронні торги в якому визначено переможцем торгів ОСОБА_7.(т.1 а.с. 194).

Слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами торгів, то підставами для визнання торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених вищевказаними Тимчасовим порядком та порядком проведення електронних торгів, які були чинними на час виникнення спірних правовідносин.

У правових позиціях ВСУ, у постанові від 13 квітня 2016 року у справі 6-2988цс15 та у постанові від 06 липня 2016 року № 6-3174цс15 зазначив, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що ДП «Сетам» під час проведення прилюдних торгів було дотримано вимог Закону на підставі яких було проведено прилюдні торги, а ті порушення на які посилається позивач з приводу порушення строків проведення прилюдних торгів, суттєво не вплинули на їх результат та не призвели до порушення будь-яких прав та інтересів сторін виконавчого провадження.

Що стосується порушень вимог статті 58 Закону «Про виконавче провадження», допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених цим Законом, щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення прилюдних торгів, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

У визначені законом строки позивачка жодного разу не зверталась із запереченнями щодо визначення вартості її майна, хоча, як вбачається з матеріалів справи була обізнана з ходом виконавчих дій та отримувала відповідні акти оцінки та уцінки її майна.

Тому судом першої інстанції вірно зазначено, що у разі незгоди позивачки з проведеними ВДВС діями з даного приводу, вона мала можливість оскаржити їх в самостійний спосіб.

Таким чином, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними.

Одночасно колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що в мотивувальній частині рішення суд неправильно посилався на Тимчасове Положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України № 68/5 від 27 жовтня 1999 року, оскільки на час проведення оскаржуваних торгів воно втратило чинність, а торги було проведено відповідно до «Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року № 2710/5, як про це зазначили сторони суду апеляційної інстанції. Крім того, дана обставина не впливає на законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 та ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 58 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ч.2 ст. 59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Виходячи з положень ч. 4 ст. 60 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням вимог матеріального і процесуального права.

Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Доводи апеляційної скарги не є суттєвими і не дають підстави для висновку про неправильність застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи.

Рішення суду ухвалено в межах заявлених вимог, на підставі наданих сторонами доказів, досліджених в судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 308, 315, 317, 319 ЦПК України судова колегія, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - відхилити.

Рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 15 вересня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_6 до державного підприємства «Сетам», відділу ДВС Черкаського РУЮ, ОСОБА_7, третя особа без самостійних вимог ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про визнання прилюдних торгів недійсними - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена на протязі 20 днів до суду касаційної інстанції з дня набрання ним законної сили.

Головуючий :

Судді :