Справа № 635/5113/16-ц
Провадження № 2/635/2437/2016
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 листопада 2016 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого - судді Березовської І.В.,
за участю секретаря судового засідання - Літінської Г.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в сел. Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «Приватбанк» (далі за текстом - Банк) звернулося до суду з вказаним позовом.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 24 вересня 2007 року між ЗАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є ПАТ КБ «ПриватБанк», та ОСОБА_2 укладено договір № б/н, згідно умов якого останньому був наданий кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту в розмірі 6000 грн. на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.
Позивач свої зобов'язання за Кредитним договором виконав у повному обсязі, надав Відповідачу кредит у розмірі, встановленому Кредитним договором.
В судове засідання представник позивача Сафір Ф.О. не з'явився, надав суду заяву, у якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з'явився, про час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності та письмових заперечень проти позову не надавав.
Враховуючи умови, встановлені ч.1 ст.224 ЦПК України, судом проведено заочний розгляд справи.
У зв'язку з тим, що розгляд справи відбувся у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 24 вересня 2007 року між ЗАТ КБ «Приватбанк», правонаступником якого є ПАТ Комерційний Банк «Приватбанк», та відповідачем ОСОБА_2 укладено Договір № б/н , згідно умов якого ОСОБА_2 був наданий кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту у сумі 6000 гривні 00 копійок на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.
В обґрунтування розміру заборгованості за кредитним договором позивач надав відповідний розрахунок, правильність якого була перевірена судом підчас розгляду справи. Розрахунок заборгованості відповідає умовам договору.
Відповідно до ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк.
У відповідності до ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.
Статтею 629 ЦК України закріплено, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.
У разі порушення зобов'язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки, що передбачено ст. 611 ЦК України.
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
Таким чином, за змістом статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності.
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, одночасне застосування штрафу та пені за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Така правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 21 жовтня 2015 року у справі №6-2003 цс 15.
Натомість, умовами вище зазначеного кредитного договору передбачена пеня як вид цивільно-правової відповідальності за виникнення прострочених зобов'язань за даним договором, а також сплата штрафу як виду цивільно-правової відповідальності за порушенні позичальником строків платежів по якомусь з грошових зобов'язань, передбачених цим договором.
Тобто, в даному випадку має місце одночасне застосування штрафу та пені за одне й те саме правопорушення - строків виконання грошових зобов'язань, що суперечить положенням ст. 61 Конституції України, та є підставою для відмови в позові в частині стягнення з відповідача штрафів.
В іншій частині суд знаходить позовні вимоги банка обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Питання про стягнення судових витрат суд вирішує відповідно до ст.88 ЦПК України.
Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 88, 209, 212, 214-215 ЦПК України, суд -
Позов Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити частково.
В решті позовних вимог - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку подання відповідачем заяви про його перегляд, подання апеляційної скарги позивачем, у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подання до апеляційного суду Харківської області через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів апеляційної скарги.
Суддя- І.В.Березовська