Провадження №2/200/3518/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 жовтня 2016 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді: Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Санжаровської Я.В.

розглянувши у попередньому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Управління з організації контролю у сфері благоустрою та розміщення зовнішньої реклами» Дніпропетровської міської ради про проведення розрахунку при звільненні, виплату вихідної допомоги, стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

13 липня 2016 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до Комунального підприємства «Управління з організації контролю у сфері благоустрою та розміщення зовнішньої реклами» Дніпропетровської міської ради про проведення розрахунку при звільненні, виплату вихідної допомоги, стягнення моральної шкоди.

22 липня 2016 року ухвалю Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська відкрито провадження по справі та призначено попереднє судове засідання на 31.08.2016 року 15.30 год.

У попередньому судовому засіданні встановлено, що позивач при зверненні з позовною заявою на надала документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Суд оглянувши матеріали позовної заяви вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст. 119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Позивачка посилається на норму п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судвий збір» відповідно до якої від сплати судового збору під час розгляду справи звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, однак, як вбачається із змісту позовних вимог, позивачка просить зобовязати відповідача КП «Управління з організації контролю у сфері благоустрою та розміщення зовнішньої реклами» ДМР повернути їй трудову книжку, видати їй копію наказу про звільнення, стягнути з відповідача на її користь вихідну допомогу у розмірі тримісячного середнього заробітку у сумі 34196,19 грн., стягнути середній заробіток за весь період затримки розрахунку при звільненні, стягнути моральну шкоду у сумі 5000 грн., а відтак підстав для звільнення від сплати судового збору за зазначені вимоги не вбачається, а тому позивачці необхідно сплатити судовий збір відповідно до вимог закону.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 551, 20 грн., та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати 6890грн.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто - 551 грн. 20 коп.

Згідно з ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Крім того суд вважає за необхідне розяснити позивачу, що відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відстрочення це перенесення строку виконання обовязку сторони щодо сплати судового збору на інший час.

Розстрочення - це сплата судового збору кількома частинами у строки, встановлені судом.

Відповідно до ч.1 ст. 96 ЦПК України за вимогою про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати може бути видано судовий наказ.

Відповідно до ч.3 ст. 118 ЦПК України позовна заява щодо вимог, визначених у частині першій статті 96 цього Кодексу, може бути подана тільки в разі відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу або скасування його судом.

На підставі вищевикладеного позивачу необхідно:

- надати оригінали квитанцій, що підтверджують сплату судового збору позивачем.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Управління з організації контролю у сфері благоустрою та розміщення зовнішньої реклами» Дніпропетровської міської ради про проведення розрахунку при звільненні, виплату вихідної допомоги, стягнення моральної шкоди, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску