Справа № 639/4281/16-ц
Провадження № 2-р/639/36/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2016 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Гаврилюк С.М.,

при секретарі судового засідання Макушенко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про роз'яснення судового рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка» про стягнення середнього заробітку за весь час затримки остаточного розрахунку при звільненні,

встановив:

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.08.2016 року позов ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка» про стягнення середнього заробітку за весь час затримки остаточного розрахунку при звільненні - задоволено.

Стягнуто з Державного підприємства «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка» () на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії МК 157419) середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку при звільненні у сумі 173 486 (сто сімдесят три тисячі чотириста вісімдесят шість ) грн 51 коп.

Стягнуто з Державного підприємства «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка» ( ) на користь держави судовий збір у сумі 1734 грн 86 коп.

24.11.2016 представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про роз'яснення судового рішення від 19.08.2016 по вищевказаній справі.

Сторони, які були повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з'явилися, їх неявка, відповідно до ч. 3 ст. 221 ЦПК України, не перешкоджає розгляду зазначеного питання.

Суд, дослідивши матеріалі справи, приймаючи до уваги обставини, які викладені в заяві про роз'яснення рішення суду, прийшов до наступного висновку.

Так, судом встановлено, що рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.08.2016 позовні вимоги ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка» задоволено в повному обсязі. Стягнуто з ДП «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка» на користь ОСОБА_1Г середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку при звільненні у сумі 173 486, 51 грн, а також вирішено питання про стягнення судових витрат.

З тексту заяви про розяснення рішення вбачається, що позивачеві не зрозуміла резолютивна частина рішення щодо нарахування та утримання податків зі стягнутої з ДП «Харківській приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка» суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Згідно ч. 1 ст. 221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Роз'яснення рішення - це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, але не внесення змін у сутність рішення і не вирішення тих питань, що не були предметом судового розгляду.

У заяві про роз'яснення рішення повинно бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, які припускаються тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Згідно п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» відповідно до статті 221 ЦПК України роз'яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

Отже, необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання.

Так, рішення суду від 19.08.2016 є дійсно незрозумілим для осіб, які будуть здійснювати його виконання, щодо нарахування та утримання податків зі стягнутої суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Згідно ст. 18 Податкового кодексу України, податковим агентом визнається особа, на яку цим Кодексом покладається обов'язок з обчислення, утримання з доходів, що нараховуються (виплачуються, надаються) платнику, та перерахування податків до відповідного бюджету від імені та за рахунок коштів платника податків. Податкові агенти прирівнюються до платників податку і мають права та виконують обов'язки, встановлені цим Кодексом для платників податків.

Підпунктом 180 п. 1 ст. 14 ПК України передбачено, що податковий агент щодо податку на доходи фізичних осіб - юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ), самозайнята особа, представництво нерезидента - юридичної особи, інвестор (оператор) за угодою про розподіл продукції, які незалежно від організаційно-правового статусу та способу оподаткування іншими податками та/або форми нарахування (виплати, надання) доходу (у грошовій або негрошовій формі) зобов'язані нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV цього Кодексу, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі, вести податковий облік, подавати податкову звітність контролюючим органам та нести відповідальність за порушення його норм в порядку, передбаченому статтею 18 та розділом IV цього Кодексу

Тобто, ДП «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка», будучи податковим агентом зобовязаний нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV Податкового кодексу України, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі.

Крім того, абзацом 5 п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24.12.1999 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» передбачено, що задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов'язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов'язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Таким чином, розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 173486,51 грн, що вказаний у другому абзаці резолютивної частини рішення, зазначений без утримання прибуткового податку й інших обов'язкових платежів.

Отже, ДП «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка», виконуючи рішення суду в даній частині й будучи податковим агентом, зобовязаний нарахувати та утримати прибутковий податок та інші обовязкові платежі зі стягнутого середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 173486,51 грн.

Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заява про розяснення рішення підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 221 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 14, 18 Податкового кодексу України, п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України №13 від 24.12.1999 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про роз'яснення судового рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка» про стягнення середнього заробітку за весь час затримки остаточного розрахунку при звільненні задовольнити.

Роз'яснити резолютивну частину рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.08.2016 у цивільній справі № 639/4281/16-ц за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка» про стягнення середнього заробітку за весь час затримки остаточного розрахунку при звільненні наступним чином: виконуючи рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.08.2016 в частині стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 173486,51 грн Державне підприємство «Харківський приладобудівний завод ім. Т.Г. Шевченка», будучи податковим агентом, зобовязаний нарахувати та утримати прибутковий податок та інші обовязкові платежі до бюджету від імені та за рахунок ОСОБА_1.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні в судовому засіданні, в той же строк з дня отримання її копії.

Суддя С.М.Гаврилюк