Справа №642/839/16
Провадження №2/642/634/16
У Х В А Л А

19 лютого 2016 року м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Скляренко С.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, третя особа: ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 міської ради, в якій просить визнати за ним право власності на 36/200 частини домоволодіння №56 по вул. Кривоконєвській в м. Харкові в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, померлої 28.12.2005 року.

Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.ст.119-120 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) імя позивача і відповідача, їх місце проживання, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання (ч. 3 ст. 119 ЦПК України).

Також до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору (ч. 5 ст. 119 ЦПК України).

Відповідно до ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до вимог п. 9 ч.1 ст.80 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Враховуючи, що до позовної заяви не додано довідку про дійсну вартість 36/200 частини домоволодіння №56 по вул. Кривоконєвській в м. Харкові за цінами на дату подачі позовної заяви, дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки у суду не має можливості визначити відповідність сплати судового збору при подачі даної позовної заяви відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, дана позовна заява підлягає залишенню без руху і з тієї підстави, що вона подана без дотримання вимог п. п. 4-6 ч. 1 ст. 119 ЦПК України, а саме: не зазначені номери засобів звязку сторін, ціна позову щодо вимог майнового характеру.

Як роз'яснено постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику в справах про спадкування", при розгляді даної категорії справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до Роз'яснень, що містяться у листі Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судам розяснено, що слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Главою 86 ЦК, а також спеціальним законодавством, зокрема, Законом України "Про нотаріат", підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій притаманній юрисдикційній діяльності судів та нотаріусів. Це знайшло також підтвердження у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику в справах про спадкування".

Таким чином, позивачеві необхідно обґрунтовано з посиланням на докази зазначити обставини щодо звернення до державної нотаріальної контори з метою оформлення спадкових прав (відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, тобто існування перешкод в їх оформленні в нотаріальному порядку), відсутні відомості про наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, а крім того, слід зазначити щодо поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлої ще у 2005 році.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119 та 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.57, 64, 119, 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, третя особа: ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків три дні з моменту отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Скляренко