Провадження №2/200/3609/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 серпня 2016 року місто Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровськ Женеску Е.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дніпроелектромонтаж» про стягнення заробітної плати, компенсацію за не вчасно виплачену заробітну плату, компенсацію за затримку розрахунку і відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

25 липня 2016 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Дніпроелектромонтаж» про стягнення заробітної плати, компенсацію за не вчасно виплачену заробітну плату, компенсацію за затримку розрахунку і відшкодування моральної шкоди.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, завданої внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури або суду.

Суд оглянувши матеріали позовної заяви вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України, виходячи з наступного.

Як вбачається із змісту позовних вимог, позивачка просить окрім стягнення заборгованості по заробітній платі за що вона звільнена від сплати судового збору згідно ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI , просить стягнути компенсацію а не вчасно виплачену заробітну плату, стягнути моральну шкоду та стягнути компенсацію за затримку розрахунку у розмірі середнього заробітку по день фактичного розрахунку на час подачі, а відтак підстав для звільнення від сплати судового збору за зазначені вимоги не вбачається, а тому позивачці необхідно сплатити судовий збір відповідно до вимог закону.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 551, 20 грн., та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати 6890грн.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто - 551 грн. 20 коп.

Згідно з ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Крім того суд вважає за необхідне розяснити позивачу, що відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відстрочення це перенесення строку виконання обовязку сторони щодо сплати судового збору на інший час.

Розстрочення - це сплата судового збору кількома частинами у строки, встановлені судом.

Відповідно до ч.1 ст. 96 ЦПК України за вимогою про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати може бути видано судовий наказ.

Відповідно до ч.3 ст. 118 ЦПК України позовна заява щодо вимог, визначених у частині першій статті 96 цього Кодексу, може бути подана тільки в разі відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу або скасування його судом.

Згідно з ч. 6 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви, що подається у випадках, визначених частиною третьою статті 118 цього Кодексу, мають бути додані копії ухвали про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу або ухвали про скасування судового наказу.

Із матеріалів справи вбачається, що позивачка не надає до позовної заяви ухвалу про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу, судовий наказ або ухвалу про скасування його судом, що перешкоджає подальшому розгляду справу.

На підставі вищевикладеного позивачу необхідно:

- надати оригінали квитанцій, що підтверджують сплату судового збору позивачем,

- надати ухвалу суду про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу, судовий наказ або ухвалу про скасування його судом.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дніпроелектромонтаж» про стягнення заробітної плати, компенсацію за не вчасно виплачену заробітну плату, компенсацію за затримку розрахунку і відшкодування моральної шкоди, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску