АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
№ апеляційного провадження: 22-ц/796/4682/2016 Доповідач - Шиманський В.Й.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 лютого 2016 року колегія суддів Судової палати в цивільних справах апеляційного суду м. Києва в складі:

Головуючого - Шиманського В.Й.

Суддів - Качана В.Я., Кравець В.А.

при секретарі - Дука В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 в інтересах Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Актив» на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 25 грудня 2015 року у справі за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Актив» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за надання житлово-комунальних послуг щодо квартири в багатоповерховому будинку,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 25 грудня 2015 року позовну заяву повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі, з посиланням на порушення судом норм процесуального права, ставиться питання про скасування даної ухвали та направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанціх.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню у зв'язку з наступним.

Судом встановлено, що у вересні 2015 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за надання житлово-комунальних послуг щодо квартири в багатоповерховому будинку.

За загальним правилом встановленим ЦПК України судя, отримавши позовну заяву, повинен перевірити дотримання позивачем вимог статей 119 і 120 ЦПК України щодо форми та змісту позовної заяви.

Відповідно до 121 ЦПК України, суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, а також оплатить витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02.10.2015 року позовну заяву ОСББ «Актив» залишено без руху з підстав її невідповідності ст.ст. 119-120 ЦПК України, а саме: відсутністю документа, що посвідчує повноваження представника, номерів засобів зв'язку сторін та ненаданням оригіналу документу на підтвердження сплати судового збору.

Дана ухвала суду була отримана позивачем 14.12.2015 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 13).

17.12.2015 року у строк, передбачений ст. 121 ЦПК України, позивач звернувся до Дарницького районного суду з заявою про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено довіреність представника на представництва інтересів ОСББ «Актив» та зазначено про подання, разом з позовною заявою оригіналу платіжного доручення у відповідності до вимог викладених у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

Крім того в зазначеній заяві позивач вказав додатковий номер засобу зв'язку свого представника та повідомив про відсутність інформації щодо засобів зв'язку відповідача.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25.12.2015 року позовну заяву було повернуто позивачу.

Постановляючи дану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що позивач недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, не усунув, а тому заява підлягає поверненню.

Однак колегія суддів не може погодитись з даним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої зазначав, що позивачем всупереч положень ч.1 ст.120 ЦПК України, не було додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Так, вимогами ст. 121 ЦПК України передбачено, що суддя повідомляє позивачу про постановлення ухвали із зазначенням підстав залишення заяви без руху та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Натомість, в ухвалі Дарницького районного суду міста Києва від 02.10.2015 року про залишення позовної заяви без руху, не зазначалось про необхідність надання копії позовної заяви, а тому повернення позовної заяви з викладених підстав є необґрунтованим.

Колегія суддів також не може погодитись з висновками суду першої інстанції щодо порушення позивачем вимог ст. 119 ЦПК України у зв'язку з поданням фотокопії документів щодо повноважень представників, а саме фотокопії довіреностей, оскільки до заяви, про усунення недоліків від 17.12.2015 року, позивачем була долучена копія довіреності на представництво інтересів ОСББ «Актив» в особі ОСОБА_4

Подання оригіналу довіреності при звернення позивача до суду з позовною заявою статтею 119 ЦПК України не передбачено.

Повертаючи позовну заяву з підстав не усунення недоліків в частині подання оригіналу платіжного доручення, суд першої інстанції зазначив, що з наданої позивачем копії платіжного доручення вбачається, що вона містить лише фотокопію відбитку печатки ПАТ КБ «ПриватБанк» та підпису касира, а отже є копією, а не оригіналом платіжного документу, і запис з мокрою печаткою, щодо зарахування до бюджету судового збору в сумі 730 грн. 80 коп., не спростовує висновку суду. Крім того заявником не доведено факту сплати судового збору за вказаним позовом, оскільки вказана фотокопія платіжного доручення не містить даних щодо найменування відповідача, за позовом до якого сплачено цей судовий збір.

Проте колегія суддів не може погодитись з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Як вбачається з п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 5 квітня 2001 року № 2346-ІІІ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно - правових актів Національного банку України.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Платіжне доручення про сплату судового збору №228 від 03.09.2015 року, яке долучено позивачем до позовної заяви, містить підпис уповноваженої посадовою особи банку та скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Посилання в оскаржуваній ухвали на відсутність в поданому платіжному дорученні відомостей про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір, не може бути підставою для повернення позовної заяви, оскільки не прийняття вказаного документу, як доказу сплати судового збору з викладених обставин, не знайшли свого відображення в ухвалі Дарницького районного суду міста Києва від 02.10.2015 року про залишення позовної заяви без руху.

Наведі обставини свідчать про передчасність висновку суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення позовної заяви.

З огляду на викладене, оскаржена у справі ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, підлягає до скасування, а апеляційна скарга - частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 307, 312 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 в інтересах Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Актив» - задовольнити частково.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 25 грудня 2015 року- скасувати і передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: