Справа №359/6248/16-ц
Провадження № 2/359/2143/2016
У Х В А Л А

10 серпня 2016 року Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Саган В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно та зняття арешту,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про визнання права власності на майно та зняття арешту.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивач просить зняти арешт з нерухомого майна, а саме: житлового будинку, розташованого : с.Вишеньки, Бориспільський район, вул.. Велика Набережна, 6, який належить ОСОБА_2, РНОКПП НОМЕР_1, накладений ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 26.02.2016 року.

З наданих матеріалів вбачається, що ухвалою слідчого судді арешт накладено у кримінальному провадженні № 0000010, внесеного до ЄРДР 19.01.2015 року за підозрою ОСОБА_3 та інших у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст.364, ч.2 ст.28, ч.1 ст.366 КК України.

Позивач зазначає, що майно на яке накладено арешт належить ОСОБА_2 з 2010 року, а тому вважає, що наявність арешту за відсутності правових підстав порушує її право приватної власності, внаслідок чого позбавлена користуватися та розпоряджатися своїм майном, з цих підстав звернулася до суду в порядку цивільного судочинства за захистом свого порушеного права.

Відповідно до пункту 1 частини 2статті 122 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо позовна заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Як зазначено в п.1 постанови пленуму ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року, спори про право цивільне, повязані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обовязків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що він як власник нерухомого майна, в разі накладення на це майно арешту, може звернутися до слідчого судді із клопотанням про скасування накладеного арешту в порядку ст. 174 КПК України.

Так, частиною 1 статті 174 Кримінально-процесуального кодексу України передбачено імперативне правило, згідно якому, зокрема, інший власник або володілець, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання, під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також щодо інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Отже, враховуючи, що законодавцем чітко передбачений порядок скасування арешту на майно, який накладений в рамках кримінальної справи, суддя вважає , що дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки питання скасування арешту на майно, повинно вирішуватись відповідно до вимог кримінального процесуального судочинства.

Керуючись п.1 ч.2ст. 122 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1, в інтересах ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно та зняття арешту, оскільки заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Позовну заяву разом з доданими до неї документами повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом 5 днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.М.Саган