Справа № 466/6115/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2016 року

Шевченківський районний суд м. Львова

у складі: головуючого - судді Невойта П.С.

при секретарі с/з Семків Х.І.

за участю представників ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до Львівської міської ради, третя особа приватний нотаріус ЛМНО Попович Галина Іванівна, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

у с т а н о в и в:

11.07.2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовною заявою до Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради, третя особа приватний нотаріус ЛМНО Попович Галина Іванівна, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті його батька ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер його батько ОСОБА_9, про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1. У зв'язку із тривалою хворобою та обстеженням він своєчасно не звернувся в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 За таких обставин, вимушений звернутись з позовом до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач, представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, зіславшись на обставини, викладені у позовній заяві. Просили позов задовольнити.

Представник відповідача Львівської міської ради ОСОБА_3, яка діє на підставі довіреності від 15.01.2015 р. (а.с.45) під час розгляду справи покладалась на розсуд суду.

Третя особа - приватний нотаріус ЛМНО Попович Галина Іванівна на розгляд справи не з'явився, на адресу суду надійшло повідомлення про розгляд справи у її відсутності та покладається на розсуд суду, а тому суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності третьої особи.

Треті особи по справі ОСОБА_7, ОСОБА_8 в судове засідання не з'явилися з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлялися про час та місце слухання справи, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи у їх відсутності, вважає за можливе заслухати справу на підставі наявних доказів.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача, дослідивши зібрані докази, з'ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

У судовому засіданні було встановлено, що позивач ОСОБА_4 є сином ОСОБА_9, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с.9)

Згідно свідоцтва про смерть, виданого 23 листопада 2015 року міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р. (а.с.5).

Після смерті останнього відкрилась спадщина, яку складає квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Як вбачається із свідоцтва про право власності на квартиру від 21.07.1995 р. № 42491, виданого відділом приватизації державного житлового фонду адміністрації Шевченківського району м.Львова , квартира АДРЕСА_1 належала на праві приватної власності ОСОБА_9 (а.с.7).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1269 передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У встановлений вищевказаною статтею строк позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Однак за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з положеннями п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачем у такій справі є спадкоємець, які прийняли спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Як було встановлено у судовому засіданні, позивач ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, пропустив вказаний шестимісячний строк: не звернувся з заявою до нотаріуса впродовж трохи більше як 7 місяців, у зв'язку із хворобою. Позивач з урахуванням стану здоровя щороку проходить обстеження у лікаря у звязку з травмою голови.

Після смерті батька позивач 30.06.2016 р. звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак останньому було відмовлено, у зв'язку із пропуском шестимісячного строку встановленого чинним законодавством України для прийняття спадщини.

З долучених до матеріалів справи копії довідок вбачається, що мама позивача здійснювала поховання ОСОБА_9 Спадкове майно - квартира утримується позивачем, за неї сплачуються комунальні послуги.

Суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що позов є підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 33, 60, 169, 174, 209, 212, 214, 215 ЦПК України, ст.ст. 380, 1270, 1272 ч.3 ЦК України, суд,

в и р і ш и в:

позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_4 додатковий строк - 2 (два) місяці після набрання рішення законної сили для прийняття спадщини за заповітом після смерті його батька ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Шевченківський районний суд м.Львова шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя П. С. Невойт