Справа № 185/4764/16-ц
Провадження № 2/185/2792/16
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

11 листопада 2016 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Боженко Л.В. за участю секретаря Плющової О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася через суд з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка ОСОБА_3. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1, яка належала померлої на праві приватної власності, квартира АДРЕСА_1, яку спадкодавець прийняла у спадок після смерті своєї мами ОСОБА_4. За своє життя ОСОБА_3 заповіту не залишила. Наприкінці 2014 року позивач вказує, що вона звернулася до приватного нотаріуса, який усно відмовив у прийняті заяви у зв'язку із відсутністю документів, які підтверджують родини відносини між нею та ОСОБА_3 Позивач зазначає, що причиною пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини було те що проводилась антитерористична операція та відбувались активні бойові дії, тому вона вимушена була зі своєю матір'ю виїхати за межі Донецької області. Так як мати є людиною похилого віку, тривалий час хворіла, тому була вимушена доглядати за нею. Через деякий час вони повернулись у Донецьк, однак у зв'язку з постійними обстрілами району де вони мешкали, знову виїхали. Крім того через скрутне матеріальне становище, вона не була в змозі зібрати необхідні документи для звернення до нотаріуса. У липні 2015 року вона поїхала в Росію для зібрання відповідних документів в підтвердження родинних відносин, однак усіх документів знайти не змогла. У вересні 2015 року звернулась до Іллічівського районного суду в м. Маріуполь з позовною заявою про встановлення факту родинних відносин і згідно рішення 11.02.2016 року було встановлено факт родинних відносин між нею та ОСОБА_3, як племінницею та тіткою. Вважає, що строк для подання заяви нею пропущено з поважних причин, тому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

У судове засідання позивач не з'явилася, надала заяву про слухання справи в іі відсутність.

В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнала, пославшись на обставини викладені в письмовому запереченні та на пояснення надані в судовому засіданні.

Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, прийшов до висновку, що вимоги позивача не підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішенням Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 11.02.2016 року було встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 існують родинні відносини, як між племінницею та тіткою.(а.с.8-9).

Згідно наданих матеріалів спадкової справи № 36/2014 до майна померлої ОСОБА_3 слідує, що до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини зверталась ОСОБА_2.(а.с.29). Постановою нотаріуса її було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку з відсутністю правовстановлювальних документів.(а.с.29,46).

Відповідно до ч. 1ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Приписами частин 1 і 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється ч. 1ст. 1270 ЦК України строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування » роз'яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Із наданих до суду доказів не вбачається, що після смерті ОСОБА_3 позивач взагалі зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, позивачем не надано до суду відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, а тому позовні вимоги заявлені передчасно.

Керуючись ст. ст. 10,60,209,212-215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Л. В. Боженко