____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/5695/16
УХВАЛА

28.11.2016 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, малолітньої ОСОБА_5 законним представником якої є ОСОБА_4, про звернення стягнення на майно та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

25.11.2016 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, малолітньої ОСОБА_5 законним представником якої є ОСОБА_4, про звернення стягнення на майно та визнання права власності, в якій позивач просить суд:

- у рахунок погашення боргу спадкодавця ОСОБА_6, померлого 14.03.2012 року, перед ОСОБА_1 за договором позики від 15.06.2011 року у розмірі 720000 гривень, звернути стягнення на користь ОСОБА_1 на нерухоме майно, а саме на ? частку трикімнатної квартири АДРЕСА_1, загальною площею 89,3 кв.м., житловою площею 57,9 кв.м., яка належала на праві спільної сумісної власності спадкодавцю ОСОБА_6, померлому 14.03.2012 року;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частку трикімнатної квартири АДРЕСА_1, загальною площею 89,3 кв.м., житловою площею 57,9 кв.м., яка належала на праві спільної сумісної власності спадкодавцю ОСОБА_6, померлому 14.03.2012 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення звязку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

Зазначаємо, що відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, яка складає 1378 грн. (1378,00х0,4=551,20) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (1378,00х5=6890,00).

З позову вбачається, що позивачем заявлено вимоги майнового характеру.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до вимог ст. 80 ЦПК України, ціна позову повинна дорівнювати дійсній вартості майна на цей час.

Позивачем визначено ціну позову в сумі 356887 гривень 00 копійок.

Враховуючи вищевикладене, за вказаним позовом, позивачем підлягає до сплати судовий збір за вимоги майнового характеру в сумі 3568 гривень 87 копійок.

Позивачем до позову не надано документів на підтвердження сплати судового збору.

Позивачем надано до позову заяву про звільнення її від сплати судового збору, в якій позивач посилається на те, що вона перебуває у скрутному майновому стані, який спричинили обставини у звязку з якими вона була вимушена чергового разу звернутись до суду з зазначеним позовом задля здійснення таки реальної реалізації захисту своїх законних прав та інтересів. Також позивач зазначила, що вона зараз намагається стягнути у судовому порядку невиплачену їй заробітну плату, компенсацію середнього заробітку за весь час затримки, компенсацію втрати частини грошових доходів у звязку з порушенням термінів їх виплати і відшкодування моральної шкоди, однак рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 19.11.2015 року по цивільній справі №522/24942/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_7 про стягнення заробітної плати - у задоволені позовної заяви було відмовлено, судова тяганина по цій справі триває. Тому, враховуючи відсутність змоги сплатити чергового разу у належному розмірі судовий збір, - заявниця стверджує, що вона фактично позбавлена можливості захистити свої права шляхом звернення до суду.

Зазначаємо, що порядок звернення до суду за судовим захистом регулюється нормами ЦПК України. Заявник має отримуватись цих норм процесуального закону.

Перелік підстав для звільнення від сплати судового збору та пільг щодо його сплати визначено статтями 3, 5 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Відповідно до частини 3 статті 2 ЦПК України провадження у цивільних правах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», то саме цей Закон підлягає застосуванню.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до частин першої, третьої статті 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Таким чином, фактичною підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Як розяснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п 29 Постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з поданої позивачем заяви, підставою для звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви, є скрутне матеріальне становище ОСОБА_1, викликане через те, що вимушена чергового разу звернутись до суду з зазначеним позовом задля здійснення реальної реалізації захисту своїх законних прав та інтересів. На підтвердження чого посилається також на те, що вона зараз намагається стягнути у судовому порядку невиплачену їй заробітну плату, компенсацію середнього заробітку за весь час затримки, компенсацію втрати частини грошових доходів у звязку з порушенням термінів їх виплати і відшкодування моральної шкоди, однак рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 19.11.2015 року по цивільній справі №522/24942/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_7 про стягнення заробітної плати - у задоволені позовної заяви було відмовлено.

Позивачем було надано до позову на підтвердження вищевикладених обставин копію рішення Приморського районного суду м. Одеси від 19.11.2015 року по цивільній справі №522/24942/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_7 про стягнення заробітної плати.

Сторона повинна навести обставини, що підтверджують її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази щодо неможливості сплати судового збору. Такими доказами можуть бути належні документи про рівень доходу позивача з державної податкової інспекції та з місць роботи; документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги, довідка з пенсійного фонду, тощо.

Зазначаємо, що позивачем на підтвердження обставин про скрутне матеріальне становище не надано жодного доказу, посилання на неодноразове звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів не може підтверджувати скрутне матеріальне становище особи.

З наданої до суду копії рішення Приморського районного суду м. Одеси від 19.11.2015 року, вбачається, що у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_7 про стягнення заробітної плати було відмовлено, доказів набрання законної сили яким - до суду не надано, а тому не може бути доказом, який підтверджує факт скрутного матеріального становища.

На підставі встановленого, у звязку з відсутністю належних доказів на підтвердження незадовільного (скрутного) матеріального становища позивача, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про звільнення позивачеві суми сплати судового збору.

Тому, з урахуванням вищевикладеного та вищезазначених положень ЦПК України щодо вимог до позовної заяви та вимог Закону України «Про судовий збір», позивачеві необхідно виправити недоліки позовної заяви, а саме:

- надати до суду доказ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, що містить вимогу майнового характеру (сума судового збору повинна вираховуватись з ціни позову, яка повинна дорівнювати сумі усіх вимог майнового характеру та сплачена за ставками встановленими Законом України «Про судовий збір»), та з урахуванням визначеної ціни позову, позивачеві до сплати підлягає судовий збір в сумі 3568 гривень 87 копійок;

- судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: УК у м. Одесі (Київський р-н); код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38016923; банк отримувача: УК у м. Одесі, код банку отримувача: (МФО) 828011, рахунок отримувача: 0005, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 року №10, в разі якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотриманні цієї умови є залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Керуючись ст. 82, 119, ч. 1 ст.121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, малолітньої ОСОБА_5 законним представником якої є ОСОБА_4, про звернення стягнення на майно та визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачеві ОСОБА_1 строк для усунення недоліків поданої заяви - пять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Калініченко Л. В.