Справа №295/6683/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.10.2016 року м. Житомир

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору позики (розписки) недійсною та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеною позовною заявою, в якій просить визнати розписку від 27.03.2013 року надану ОСОБА_3 для ОСОБА_2 про отримання коштів у розмірі 64800,00 грн. недійсною. Крім того, просить стягнути із відповідача моральну шкоду у розмірі 10000,00 грн. та витрати по оплаті судового збору.

В судові засідання 10.08.2016 року, 26.10.2016 року, 25.01.2016 року, 21.04.2016 року, 21.07.2016 року та 27.10.2016 року позивач та його представник не з'являлись. Від представника за довіреністю ОСОБА_4 перед кожним судовим засіданням подавались до суду заяви про відкладення розгляду справи, при цьому посилась на те, що відповідач не може з"явитись у судове засідання, у зв"язку із перебуванням лікуванні.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_5 просив позовні вимоги ОСОБА_1 залишити без розгляду, оскільки вважає, що позивач зловживає своїми процесуальними правами та тривалий час відкладає розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Нормами ч. 3 ст. 27 ЦПК України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 ЦПК України, сторона, третя особа, особа, яка відповідно до закону захищає права, свободи чи інтереси інших осіб, а також заявники та інші заінтересовані особи в справах окремого провадження (крім справ про усиновлення) можуть брати участь у цивільній справі особисто або через представника.

У висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі по справі №6-24063 ск 15, зазначено, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду, а позивач при цьому, і не з'являється в судове засідання, і не використовує передбачене законом право на процесуальне представництво в суді, та є підставою для застосування ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений заявник повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позивач належним чином повідомлений про розгляд справи, недобросовісно користується своїми процесуальними правами, зловживає ними та не виконує покладені на нього процесуальні обов'язки особисто або через свого представника.

Враховуючи те, що позивач, будучи належним чином повідомленим про судовий розгляд справи, повторно не з'явився в судове засідання, про згоду на розгляд справи за його відсутності суд не повідомляв, суд приходить до висновку про неможливість розгляду даної справи у відсутність позивача, а тому вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду, роз'яснивши при цьому позивачу можливість відповідно до ст. 207 ЦПК України на право повторного звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Крім того, при залишенні позову без розгляду суд враховує той факт, що справа знаходиться в провадженні суду із травня 2015 року, а відповідно до вимог ч. 1 ст. 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 169, 207 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору позики (розписки) недійсною та стягнення моральної шкоди - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.М. Чішман