ЧУДНІВСЬКИЙ районний суд житомирської області
справа № 294/214/16-ц
провадження № 2/294/410/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2016 року Чуднівський районний суд Житомирської області

у складі:

головуючого - судді Леська М.О.

при секретарі Рижук В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Чуднові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кілківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

23.02.2016 року позивач - ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача - Кілківської сільської ради Чуднівського району Житомирської областіпро визнання права власності на житловий будинок з господарськими спорудами в порядку спадкування за законом, мотивуючи свої вимоги тим, що після смерті матері позивача - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року, відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1. Позивач звернулась із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину до Чуднівської державної нотаріальної контори Житомирської області, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно.

У судове засідання сторони не з'явились.

У тексті позовної заяви міститься клопотання позивача про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач - Кілківська сільська рада Чуднівського району Житомирської області не забезпечила участь свого представника у судовому засіданні, до суду надійшла заява за підписом сільського голови, згідно якої Кілківська сільська рада позов визнає повністю, просить розглядати справу без участі представника сільськоїради.

На підставі статей 158, 169 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту - ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності сторін та ухвалити рішення у справі на підставі наявних в ній доказів.

Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Суд приходить до висновку, що визнання позову відповідачем не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів сторін чи інших осіб. Дослідивши письмові докази, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого 18.04.2007 року відділом реєстрації актів цивільного стануЧуднівського районного управління юстиції Житомирської області (а.с.5)

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 11.01.1961 року, матір'ю ОСОБА_1 є ОСОБА_2 (а.с. 6).

Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4, ОСОБА_1 19.02.1983 року зареєструвала шлюб із ОСОБА_4 та змінила прізвище «ОСОБА_1» на «ОСОБА_1» (а.с 6).

З метою отримання відомостей про реєстрацію спірного житлового будинку за померлою ОСОБА_2, позивач звернулась до Бердичівського міжміського бюро технічної інвентаризації, і їй було повідомлено, що правовстановлюючі документи на житловий будинок, який розташований за адресою:АДРЕСА_1, не зареєстровані (а.с. 10).

Судом встановлено, що позивач зверталась з письмовою заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до Чуднівської державної нотаріальної контори Житомирської області, однак державним нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно, заяв від інших спадкоємців не надходило (а.с. 4).

Судом встановлено, що згідно погосподарської книги №1, особовий рахунок НОМЕР_5, станом на квітень місяць 1991 року в будинку, який знаходиться за адресою:АДРЕСА_1, була головою двору, зареєстрована та проживала ОСОБА_2, після смерті ОСОБА_2 в шестимісячний строк її дочка ОСОБА_1 прийняла спадщину шляхом вступу в управління її майном, що підтверджується довідками №№ 336,339 від 16.02.2016 року виданих виконавчим комітетом Кілківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області (а.с. 15, 17).

Судом також було встановлено, що осіб, які оспорювали б право власності позивача на даний будинок, немає.

Відповідно до ст.529 Цивільного кодексу УРСР 1963 року, який діяв на момент смерті ОСОБА_2, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Відповідно до ст.548 Цивільного кодексу УРСР 1963 року для набуття спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.

Відповідно до ст.549 Цивільного кодексу УРСР 1963 року спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1216 Цивільного кодексу України (надалі по тексту - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом мають особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Відповідно до ст.1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачатi за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

З таких підстав суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню як обґрунтовані, а тому необхідно визнати за нею право власності на житловий будинок з господарськими спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті її матері - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

На підставі наведеного вище та керуючись ст.ст. 529, 548, 549 ЦК УРСР 1963 року, ст.ст. 11, 16, 325, 328, 380, 392, 1216, 1218, 1223, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст. 1, 3, 10, 11, 158, 169, 174, 212-215, 222, 294 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 (громадянка України, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на житловий будинок з господарськими спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті її матері - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області шляхом подання апеляційної скарги через Чуднівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: М.О. Лесько