Справа № 355/12/16-ц
Провадження № 2/355/63/16
У Х В А Л А

Іменем України

про повернення позовної заяви у звязку з невиконанням ухвали

про залишення позову без руху

27 січня 2016 року суддя Баришівського районного суду Київської області Єременко В.М., розглянувши матеріали цивільної справи №355/12/16-ц, №пр.2/355/63/16 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна та виключення його з опису, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна та виключення його з опису.

06 січня 2016 року Баришівським районним судом Київської області була винесена ухвала про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 для усунення недоліків зазначених в ухвалі і наданий строк для їх усунення.

Позивач ОСОБА_1 надіслала до суду заяву на виконання ухвали Баришівського районного суду Київської області від 06 січня 2016 року, але не усунула недоліки які були зазначені в ухвалі, а саме:

- не додана постанова слідчого про накладення арешту на майно;

- не додані інші процесуальні документи: постанова про закриття кримінального провадження або вирок суду щодо ОСОБА_2;

- не наданий витяг з Єдиного реєстру заборони відчуження обєктів нерухомого майна;

- в порушення ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору;

- додані до позовної заяви документи не завірені належним чином.

Разом з тим ОСОБА_1 просить суд відстрочити сплату судового збору за подання позовної заяви про зняття арешту з майна та виключення його з опису до прийняття рішення у справі. Вказуючи на своє важке становище, низький рівень доходу у вигляді пенсії, оскільки коштів вистачає на оплату комунальних послуг та ліків.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до ст. 8 Закону №3674-VI та ст. 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, суд дослідивши матеріали позовної заяви вважає, що вимоги про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення є необґрунтованими і не підлягають до задоволення, так як ОСОБА_1 не надала суду доводи і докази щодо її майнового стану, що унеможливлює сплату судового збору, а саме документи, які свідчили б про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків.

У звязку з тим, що не виконані вимоги вказаної ухвали, позов відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України вважається неподаним і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 121, 294 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна та виключення його з опису, визнати неподаною та повернути позивачеві.

Розяснити ОСОБА_1, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Баришівського районного суду ОСОБА_3