Справа № 373/317/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

25 лютого 2016 року Суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Свояк Д.В., розглянувши позовну заяву керівника Бориспільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Комунального закладу «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» до ОСОБА_1, третя особа на стороні позивача: Управління фінансів Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації про стягнення витрат на стаціонарне лікування осіб, які потерпіли від злочину,

встановив:

Позивач звернувся до суду із позовом та просить стягнути з ОСОБА_1 кошти, витрачені КЗ «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» на стаціонарне лікування потерпілих від злочину ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у розмірі 7399 (сім тисяч триста дев`яносто дев`яносто) грн. та перерахувати їх на відповідний рахунок на користь Управління фінансів Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації; судові витрати покласти на відповідача.

Відповідно до частини 2 статті 45 ЦПК України з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 ЦПК України.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про прокуратуру» на прокуратуру покладаються така функція як представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом.

Згідно з ч.3 ст.23 вищевказаного Закону встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 4 статті 23 цього ж Закону визначено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного субєкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або субєктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії. У разі відсутності субєкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право: 1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб'єктів, у порядку, визначеному законом; 2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Прокурор подав позов в інтересах держави в особі Комунального закладу «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ, однак, дане звернення до суду прокурором не обґрунтоване.

Відповідно до п.1.10 статуту КЗ «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» в межах повноважень наданих даним статутом, лікарня має право укладати угоди, набувати майнові та особисті немайнові права, бути позивачем і відповідачем у суді.

У позовній заяві зазначено, що відповідно до п.1.4 статуту КЗ «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» Переяслав-Хмельницька районна державна адміністрація Київської області - орган, який уповноважений управляти майном лікарні.

З обгрунтування, зазначеного у позові, не вбачається, що рішення у цій справі може якимось чином вплинути на права або обов`язки однієї із сторін зазначеної у позові третьої особи - Управління фінансів Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації.

З наведеного обгрунтування вбачається, що рішення у цій справі може вплинути на права або обов`язки Переяслав-Хмельницької РДА як органу, який уповноважений управляти майном КЗ «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ».

Посилання на те, що КЗ «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» належним чином не здійснює покладені на нього обов`язки, оскільки до цього часу позов про стягнення витрат на стаціонарне лікування осіб, які потерпіли від злочину до суду не пред`явлений та витрати не відшкодовані, не узгоджується із приписами ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», оскільки відсутнє будь-яке обгрунтування, що КЗ «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» є суб`єктом владних повноважень.

З позовної заяви та доданих до неї документів не вбачається, що КЗ «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» є органом державної влади, органом місцевого самоврядування, або здійснює владні управлінські функції.

Навпаки, з суті позовних вимог вбачається, що жодних владних управлінських функцій КЗ «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» у відносинах відшкодування витрат на лікування потерпілого від злочину не має, а це є цивільні правовідносини щодо відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю.

КЗ «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» не обмежений у праві звернутись до суду у будь-який час, а строк позовної давності у цих правовідносинах складає три роки.

Ані позовна заява, ані додані до неї копії документів не свідчать про те, що прокурор попередньо, до звернення до суду, повідомив про це відповідного субєкта владних повноважень.

Згідно п.3 ч.3 ст.121 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву від імені позивача подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

На підставі викладеного, керуючись п.3 ч.3 ст. 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву керівника Бориспільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Комунального закладу «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» до ОСОБА_1, третя особа на стороні позивача: Управління фінансів Переяслав-Хмельницької районної державної адміністрації про стягнення витрат на стаціонарне лікування осіб, які потерпіли від злочину повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано в установлений строк.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.В.Свояк