УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2016 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши заяву представника позивачів ОСОБА_2 у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Істерн Груп», ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Перевертун Олександр Юрійович, про застосування наслідків недійсності правочину та витребування майна з чужого незаконного володіння, про роз`яснення судового рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із вищезазначеною заявою.

Ухвалою суду від 23 грудня 2015 заяву було залишено без руху. Так, судом акцентована увага позивача на необхідності сплати судового збору.

Як вбачається з повідомлення про вручення поштового відправлення 30 грудня 2015 року заявник отримав дану ухвалу.

Відповідно до ч 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір. Підстави, за якими особи звільняються від сплати судового збору за подачу позову або заяви, зазначені у ч. 1 ст. 5 Закону.

Зокрема, за подачу заяви про роз`яснення судового рішення передбачена сплата судового збору в сумі 243,60 грн.

Однак, заявник помилково посилається на Закон України «Про судовий збір» і відповідну суму судового збору не сплачує.

В даному випадку суд застосовує аналогію процесуального закону, зокрема, ст. ст.119-121 ЦПК України.

Дотримання вимог статті 119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Отже, суд приходить до висновку, що вищезазначені судом недоліки, в строк не були усунені, відтак позовна заява вважається неподаною і належить поверненню позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивачів ОСОБА_2 у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Істерн Груп», ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Перевертун Олександр Юрійович, про застосування наслідків недійсності правочину та витребування майна з чужого незаконного володіння, про роз`яснення судового рішення - визнати неподаною та повернути заявнику.

Роз'яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення .

Ухвала можу бути оскаржена через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя В.С. Кицюк