Справа № 175/3255/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

26 жовтня 2016 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Борисова С.А.,

за участю секретаря Єльшиної А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, Дніпропетровський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини,

В С Т А Н О В И В :

До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, Дніпропетровський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини.

Позивач у судове засідання не зявився, відповідно до письмової заяви просив суд слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить суд визнати його батьком дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, народженою ОСОБА_3; зобов'язати Дніпропетровський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області внести зміни до актового запису про народження №51 від 01.09.2015 року ОСОБА_4, зареєстрованого виконкомом Кіровської селищної ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області, виключивши з актового запису відомості про ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, як про батька дитини, вказавши батьком дитини, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_4, громадянина України, прізвище імя по батькові дитини змінити з «Циганкова» та «Євгенівна» на «Мисник» та «Іванівна». Ім'я, дату та місце народження дитини залишити без змін. Проти винесення заочного рішення суду не заперечує.

Відповідач та треті особи у судове засідання не зявилися, повідомлені належним чином, причину неявки у судове засідання суду не повідомили. Зі згоди позивача суд проводить розгляд справи у заочному порядку, що відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази та наведені ними доводи, дійшов до наступного.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2) ОСОБА_5. Шлюб був зареєстрований виконкомом Кіровської селищної ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області, актовий запис № 45, про що свідчить копія свідоцтва про шлюб.

До реєстрації шлюбу, ОСОБА_1 разом з ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ОСОБА_2) О.В., з липня 2014 року знаходились у фактичних шлюбних відносинах, були пов'язані спільним побутом, проживали разом, вели спільне господарство, тощо, що підтверджується актом з місця спільного проживання за адресою смт. Обухівка (Кіровське), вул. Партизанська, 139 Дніпровського району.

Від цих стосунків ОСОБА_3, завагітніла та 18 серпня 2015 року народила дитину, доньку ОСОБА_4. Оскільки на момент народження дитини, ОСОБА_3, ще перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2, то відповідно до чинного законодавства в свідоцтві про народження доньки ОСОБА_4, в графі «батько» був зазначений відповідач, відповідно до чого і дитина була записана як «Циганкова Майя Євгенівна».

Шлюб між ОСОБА_3, та ОСОБА_2 розірвано на підставі рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 25 серпня 2015 року, тобто вже після народження доньки. Вищезазначеним рішенням суду було достеменно, встановлено що ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2) О.В. та ОСОБА_2 з березня 2009 року разом не проживають та не підтримують будь яких стосунків. Тобто виходячи з вищезазначеного ОСОБА_2 по справі не може бути біологічним батьком дитини ОСОБА_4.

Відповідно до ст. 7 Конвенції «Про права дитини» - дитина, наскільки це можливо, повинна знати своїх батьків і мати право на їх піклування.

Згідно ч. 1 ст. 126 CK України, походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може буті подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

В частині 1 статті 128 CK України зазначено, що за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 СК України, батьківство щодо дитини може бути визнано за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред'явлений матір'ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред'явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Згідно з положеннями ст. 129 CK України, особа, яка вважає себе батьком дитини народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі: іншим чоловіком, має право пред'явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.

Відповідно до п. 2.8 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5, якщо в актовому записі про народження дитини батьком указаний чоловік заявниці або інша особа (за винятком випадків, передбачених статтею 135 Сімейного кодексу України), то у внесенні змін стосовно визнання батьківства має бути відмовлено до вирішення судом питання щодо виключення з актового запису про народження відомостей про батька.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам дано роз'яснення, що в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК України), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір'ю дитини (статті 126, 127 СК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів (ч. 2 ст. 57 ЦПК України).

Такими доказами, на підтвердження мого батьківства відносно доньки ОСОБА_4, є відомості з місця мешкання ОСОБА_3, акти про спільне проживання, рішення суду від 25.08.2015 року про розірвання шлюбу, де встановленні певні значні факти, які не підлягають додатковому доказуванню, та за необхідності проведення відповідної судово-медичної експертизи щодо визначення біологічного батька стосовно дитини ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5.

Пункт 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляд справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» який передбачає, що відповідно до статей 213, 215 ЦПК рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім'я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, позовні вимоги позивача знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, а відтак підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір у сумі 551 грн. 21 коп.

Керуючись ст.ст. 3, 7, 10, 11, 27, 31, 57, 60, 88, 130, 173, 174, 130, 212, 213, 215, 223, 224, 225, 226 ЦПК України, ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст. ст. 122,124,126,127,129 СК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, Дніпропетровський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, - задовольнити у повному обсязі.

Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_6, громадянина України, батьком дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, народженою ОСОБА_3.

Зобов'язати Дніпропетровський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області внести зміни до актового запису про народження №51 від 01.09.2015 року ОСОБА_4, зареєстрованого виконкомом Кіровської селищної ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області, виключивши з актового запису відомості про ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, як про батька дитини, вказавши батьком дитини, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_4, громадянина України, прізвище імя по батькові дитини змінити з «Циганкова» та «Євгенівна» на «Мисник» та «Іванівна». Ім'я, дату та місце народження дитини залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений позивачем при подачі позову судовий збір у сумі 551 грн. 21 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, а саме рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Дніпропетровський районний суд шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя С.А.Борисов

Провадження № 2/175/1302/16