пр. № 2-п/759/33/16
ун. № 759/8019/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2016 року Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Миколаєць І.Ю.

при секретарі Куркіній І.В.

за участю представника відповідача (заявника) ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про вселення, усунення перешкод у користуванні квартирою,

ВСТАНОВИВ :

Заочним рішенням Святошинського районного суду м.Києва від 11.11.2015 року, ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги задоволені шляхом вселення та усуненням ОСОБА_2 перешкод у користуванні її власністю - 2/3 частинами квартири АДРЕСА_1.

ОСОБА_1 своєю заявою про перегляд заочного рішення просить рішення скасувати та призначити справу до розгляду у загальному порядку посилаючись на свою відсутність у судовому засіданні при розгляді даної справи та неповідомлення судом про час та місце розгляду справи. Як на докази, що мають істотне значення для вирішення даної справи посилається на необґрунтованість вимог позивача.

При розгляді заяви про перегляд заочного рішення відповідач ОСОБА_1 підтримав заяву та просить скасувати заочне рішення.

Позивач, що був повідомлений належним чином про час та місце розгляд заяви, не з»явилась, що не перешкоджає розгляду заяви по суті.

Заслухавши пояснення відповідача, вивчивши матеріали справи суд вважає, що заява задоволенню не підлягає.

Як вбачається з матеріалів справи, 11.11.2015 року було ухвалене заочне рішення яким були задоволені позовні вимоги позивача.

Відповідно до ст.232 ЦК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки із поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність двох обставин: неналежне повідомлення відповідача та посилання на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи при її перегляді.

Як свідчать матеріали справи, 24.06.2015 р. відповідач отримав позовну заяву та ухвалу про відкриття провадження із зазначенням дати судового засідання (а.с.13), повідомлявся судом про місце та час наступних судових засідань(а.с.20,21, 24).

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення за ст.224 ЦК України, так і процесуальними строками для ухвалення рішення.

Щодо другої обов»язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення. Відповідач при подачі заяви про перегляд заочного рішення лише зазначив, що він не чинить перешкод відповідачу у користуванні частиною власності, а при розгляді заяви у судовому засіданні не повідомив і не надав тих доказів, які мають суттєве значення для іншого вирішення даної справи. Його посилання на те, що він має намір продати спірну квартиру для мети купівлі двох інших для нього та позивача, не можуть бути достатніми умовами для скасування рішення суду, оскільки ніяким чином не вплинуть на інше, правильне рішення у справі.

З урахуванням належного повідомлення відповідача про місце та час розгляду справи, а також за відсутності навіть посилань на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

Керуючись ст.ст. 231, 232, 294 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про вселення, усунення перешкод у користуванні квартирою, залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: