Провадження 2/235/2295/16
Справа №235/5000/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2016 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

в складі : головуючого судді Хмельової С.М.

за участю: позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2

представника позивачів ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

представника третьої особи Сірнецької О.М.

секретаря судового засідання Соловйової М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду № 7 м. Покровська цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_6, третя особа орган опіки та піклування виконкому Покровської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її виховання, та визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею,

ВСТАНОВИВ:

До Красноармійського міськрайонного суду звернулись ОСОБА_1, ОСОБА_2 з позовною заявою до ОСОБА_6, третя особа орган опіки та піклування виконкому Покровської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її виховання, та визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею. В обґрунтування заявлених вимог (з урахуванням уточнених позовних вимог) зазначили, що їх син ОСОБА_7 та його колишня дружина мають сина ОСОБА_8, їх онука. Після розірвання шлюб онук залишився проживати з матір'ю за місцем її проживання. Позивачі - дідусь та бабуся ОСОБА_8 мають бажання бачитися з дитиною, спілкуватися з нею та приймати участь у вихованні онука.

Позивачі купують для онука одяг, іграшки, продукти харчування, які потрібні для дитини відповідного віку. Всі ці потреби дитини відомі їм, так як з самого пологового будинку вони приймали активну участь у житті дитини, дуже часто відвідували дитину, допомагали купувати, годувати, одягати онука. Відвідування онука не залежали від того, де він проживав.

Не зважаючи на маленький вік ОСОБА_8 добре знає своїх бабусю та дідуся, при спілкуванні з ними чітко розуміє, що у дідуся та бабусі його люблять, із задоволенням залишався з ними.

Створення відповідачкою перешкод у спілкуванні із онуком порушує не тільки їх права, а в першу чергу порушує права дитини та суперечить її інтересам.

Позивачі просять суд зобов'язати ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, усунути перешкоди у спілкуванні дідуся ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, та бабусі ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, із малолітнім онуком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4. Встановити порядок участі дідуся ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, та бабусі ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4, у п'ятницю з 16.00 до 20.00, у неділю з 12.00 до 16.00 кожен перший і третій тиждень місяця у присутності батька дитини ОСОБА_7 та за відсутності матері дитини ОСОБА_6.

Позивачі в судовому засіданні підтримали заявлені позовні вимоги та просили їх задовольнити.

Відповідачка до судового засідання не з'явилась, надала суду клопотання про розгляд справи за її відсутністю, за участю її представника. Позовні вимоги визнала частково. В запереченнях на позовні вимоги зазначила, що останній раз коли позивачі приїздли з метою спілкування із онуком та вирішенням особистих питань відбулось у серпні 2015р. Після чого жодного разу позивачі не приїздили до місця проживання онука та не звертались до неї з метою спілкування із дитиною.

Згідно висновку органу опіки та піклування з цього питання, встановлено інший порядок участі позивачів у вихованні дитини. Проте цей висновок був зроблений без спілкування із дитиною, без вивчення його звичок, його ставлення до позивачів та можливості спілкування з позивачами без неї але у присутності батька. Тобто при прийнятті висновку орган опіки та піклування навіть не скористався можливістю за допомогою дитячого психолога з'ясувати можливість контакту дитини із позивачами без її присутності. Зазначене вказує на те, що висновок органу опіки та піклування не у повному обсязі відображає та захищає інтереси дитини та навпаки може зашкодити не тільки дитині, а й відносинам між ним та позивачами, з урахуванням того, що навіть батько дитини ОСОБА_7 на цей час спілкується із сином тільки в її присутності, а в деяких ситуаціях не може дати поради та звертається за допомогою до неї (коли дитина вередує або не в настрою).

Щодо встановлення порядку участі позивачів у вихованні сина вважає зазначити, що згідно ст.ст. 11,12 Закону України "Про охорону дитинства", ст.150 СК України предметом основної турботи і основним обов'язком батьків є обов'язок виховання дитини, піклування про її здоров'я, фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечувати здобуття дитиною повної загальне середньої освіти, готувати її до самостійного життя, поважати дитину.

На цей час ОСОБА_8 відвідує дитячий садок, має графік зустрічей та спілкування із батьком та має певний режим, а саме:

з понеділка по п'ятницю: 08год.00хв. по 17год.00хв. - дітсадок, 18год.00хв. - вечері 18год. З 0хв. по 20год. 30хв. - відпочинок, прогулянки, розваги, 21год. 00хв. - сон;

вихідні. святкові та не робочі дні (субота. неділя): 08.год.00хв. - сніданок, 09год.00хв. по 13 год. 00 хв. - відпочинок, прогулянки, розваги, 13 год. 00хв. - обід, 13год.45хв. по І6 год.00хв. - сон 17год.00хв. - вечеря, 17год.45хв. по 20год.30хв. - відпочинок, прогулянки, розваги, 20год.45хв. додаткова вечеря, 21год.З0хв. - сон;

згідно рішення виконкому від 17.03.2016р. №74 встановлено графік зустрічей і спілкування батька з дитиною: щотижня у понеділок з 10 год.30хв. до 12год.00хв. у присутності матері, щотижня у суботу або неділю (згідно графіка роботи батька) з 09год.00хв. до 13год 00 хв.у присутності матері, який з урахуванням фактичного режиму дитини виконується наступним чином: у понеділок з 18год.30хв. по 20год.30хв. у присутності відповідачки та у суботу або неділю з 09год.00хв. до 13год.00хв. у її присутності.

З урахуванням того, що є певний графік зустрічей із батьком та режим дня у дитини і ураховуючи, що дитина не спілкувалась із дідусем та бабусею вже більш року у такий ситуації зміна ставлення сина до бабусі та дідуся може настати лише з часом, адже на цей час дитина відвикла від позивачів, довгий час з ними не спілкувалась. Таким чином зміна відносин з позивачами та малолітньою дитиною можлива через деякий час після систематичних зустрічей позивачів із сином, прояви належної турботи до онука, прийняття участі у його вихованні та утриманні.

Додатково відповідачка зазначає, що на цей час сину повних 2 роки, в свою чергу дитина

дуже сильно прив'язана до неї та ще замала для тривалого знаходження без відповідачки а ледь

знайомими особами, навіть у присутності батька, який також спілкується із дитиною в її

присутності, адже відсутність спілкування із бабусею та дідусем на протязі більш року саме так

буди сприйматися дитиною, що в свою чергу негативно вплине на дитину через необхідність часу

для адаптації та пристосування до умов перебування разом із позивачами та у подальшому в іншій

обстановці, але це можливо виключно при наявності підтримання міцних та систематично постійних стосунків та виконання обов'язків позивачів відносно онука.

Таким чином для задоволення вимог позивачів щодо участі у вихованні дитини у зазначений ними період необхідний певний час для дитини з метою її адаптації, звикання її до позивачів,

також необхідно й змінити режим виховання дитини батьком, що на її погляд є передчасним. Більш того, не виключається можливим, що коли син стане дорослішим, виникне необхідність

збільшити (змінити) порядок участі позивачів у вихованні дитини.

Відповідачка просить суд задовольнити частково позов, встановивши для ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступний порядок спілкування з онуком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4, у п'ятницю з 17.30год. до 20.30год., у неділю з 09.00год. до 12.30год. кожен перший і третій тиждень місяця у присутності батька дитин ОСОБА_7 та матері дитини ОСОБА_6

Представник відповідачки позовні вимоги визнав частково з підстав викладених у запереченні на позов.

Третя особа - ОСОБА_7, який був залічений до участі у справі ухвалою суду, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник третьої особи органу опіки та піклування виконкому Покровської міської ради підтримала позовні вимоги.

Суд, вислухавши учасників цивільного процесу, дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

ОСОБА_8 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , у свідоцтві про народження батьками зазначені: мати- ОСОБА_6, батько -ОСОБА_7 (а.с.11).

Рішенням виконавчого комітету Красноармійської міської ради від 17.03.2016 року за № 74 встановлено порядок участі ОСОБА_7 у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_8, а саме: щотижня у понеділок з 10.00 до 12.00 у присутності матері, щотижня у суботу або неділю (згідно графіка роботи батька) з 9.00 до 13.00 у присутності матері (а.с.12).

Рішенням Димитровського міського суду від 29.07.2015 року шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 розірвано (а.с.13).

Рішенням Димитровського міського суду від 23.07.2015 року стягнуто аліменти на утримання дитини та дружини (а.с.14).

Позивачка ОСОБА_1 працює в ДНЗ «Димитровський професійний гірнічний ліцей» викладачем біології та хімії, навчається в педагогічному університеті. Позитивно характеризується за місцем роботи та місцем проживання (а.с.17, 18).

Позивач ОСОБА_2 позитивно характеризується за місцем роботи (а.с.19).

Згідно довідки КДНЗ «Топольок» від 4.08.2016 року ОСОБА_8 відвідує ДУУ № ? «Топольок», дитина садок відвідує регулярно. Батько приймає участь у розвитку та вихованні дитини, а також надає допомогу садочку.

Дитина перебуває на обліку у амбулаторії №2 з діагнозом атопичний дерматит, часто та тривало хворіюча дитина (а.с. 60).

Відповідно до висновку органу опіки та піклування виконкому Покровської міської ради про визначення способу участі у вихованні дитини та спілкування з нею, на засіданні комісії з питань захисту прав дитини, яке відбулося 07.09.2016р. у присутності ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було розглянуто питання визначення способу участі у вихованні малолітньої дитини діда та баби. Обставин, які б унеможливлювали таке спілкування, виявлено не було. Орган опіки враховуючи рекомендації комісії з питань захисту прав дитини орган опіки та піклування дійшов висновку підтримати позовні вимоги, встановити порядок участі діда ОСОБА_2 та баби ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дитини наступний: щотижня у п'ятницю з 16.00 до 20.00 за місцем проживання діда та баби (АДРЕСА_1) у присутності матері, протягом однієї години з дитиною буде проводити заняття логопед; щотижня у неділю з 9.00 до 12.00 у м. Покровську у присутності батька дитини ОСОБА_7, без присутності матері, а саме: прогулянки по місту, відвідування розважальних заходів (а.с.68-69).

Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов'язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім'ї та родичів визначено Сімейним кодексом України.

Відповідно до частини 2 статті 1 СК України регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім'ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов'язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім'ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку.

Відповідно до частин 9 та 10 статті 7 СК України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Згідно статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення від спілкування та виховання.

Вимогами ст.18 СК України передбачено способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права.

Згідно до ст.263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст.159 СК України.

В ч.2 ст.159 СК України зазначено, що суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю Організації Об'єднаних Націй 20 листопада 1959 року, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. ст. 2, 8 ЦПК України, проголошено, що у всіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Принциповим положенням є те, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

При вирішенні позовних вимог щодо встановлення участі бабусі та дідуся у вихованні та спілкуванні з онуком, суд враховує розпорядок дня дитини, необхідність для нього часу відпочинку як фізичного, так і психологічного, наявність конфліктів між сторонами, умови проживання позивачів, які викладені в акті обстеження умов їхнього проживання та вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, з визначенням можливості спілкування позивачам з дитиною відповідно до графіку зазначеного у запереченнях на позов.

Суд зважає на те, що спосіб про який просять позивачі брати участь у вихованні онука (без присутності матері дитини), враховуючи вік дитини та час протягом якого вони не спілкувались, то на даний час таке спілкування без матері не буде йти на користь саме малолітній дитині.

Приймаючи до уваги інтереси дитини, які мають вирішальне значення при вирішенні даного спору, переважне право ОСОБА_6 на особисте виховання дитини, суд вважає за доцільне встановити наступний порядок участі діда та баби у вихованні онука: у п'ятницю з 17 години 30 хвилин до 20 години 30 хвилин, у неділю з 9 години 00 хвилин до 12 години 30 хвилин, кожен перший і третій тиждень місяця у присутності батька дитини ОСОБА_7 та матері дитини ОСОБА_6.

Також, оскільки позивачі в судовому засіданні наголошували на тому, що відповідачка уникає спілкування з ними, не відповідає на телефонні дзвінки, не дозволяє спілкуватися з онуком, суд вважає за необхідне зобов'язати ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, усунути перешкоди у спілкуванні дідуся ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, та бабусі ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, із малолітнім онуком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4.

З мотивів, викладених вище, суд вважає, що вищенаведений порядок та спосіб є достатнім і відповідає принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритетному інтересу дитини, підтримку зв'язків з родичами.

Керуючись статтями 2, 8, 10, 60, 213-215 ЦПК України, статтями 1, 7, 18, 159, 257, 263 СК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_6, третя особа орган опіки та піклування виконкому Покровської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її виховання, та визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, задовольнити частково.

Зобов'язати ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, усунути перешкоди у спілкуванні дідуся ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, та бабусі ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, із малолітнім онуком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4.

Встановити наступний порядок участі дідуся ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, та бабусі ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4, у п'ятницю з 17 години 30 хвилин до 20 години 30 хвилин, у неділю з 9 години 00 хвилин до 12 години 30 хвилин, кожен перший і третій тиждень місяця у присутності батька дитини ОСОБА_7 та матері дитини ОСОБА_6.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду Донецької області через Красноармійський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

В судовому засіданні 21 жовтня 2016 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст рішення виготовлено протягом п'яти днів.

Суддя