Справа № 524/7801/15-ц
02.02.2016 року Автозаводський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі:
головуючого - судді Кривич Ж.О.,
при секретарі Коваль Т.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці справу за позовом ОСОБА_1 акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 в її інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про вселення і зняття з реєстраційного обліку, -
У вересні 2015 року Публічне акціонерне товариство ОСОБА_7 «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 в її інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про вселення і зняття з реєстраційного обліку.
Представник позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» у судове засідання не з'явився, через канцелярію суду надав письмове клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 у судове засідання не прибули, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.
Представник третьої особи виконавчого комітету Автозаводської районної ради м. Кременчука в особі органу опіки та піклування в судове засідання не з»явився, надав суду письмове клопотання, в якому просив суд при винесенні рішення врахувати інтереси малолітньої дитини, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Так відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України, з якої слідує, що особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
А тому, суд розглядає зазначену цивільну справу та приймає відповідне рішення у відсутності сторін на підставі тих доказів, які маються у матеріалах справи.
Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв'язку, об'єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяв по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Свої зобовязання за кредитним договором ПАТ КБ «ПриватБанк» виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит в розмірі, передбаченому умовами кредитного договору.
Відповідач не надав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, комісією, а також іншими витратами відповідно до умов договору. Таким чином, у порушення зазначених норм закону та умов договору, відповідач зобов'язання за Кредитним договором не виконав.
Відповідно до частини 1 ст.317 ЦК України, власникові належать право володіння, користування та розпорядження своїм майном. Із змісту частини 2 ст. 321 ЦК України вбачається, що особа може бути обмежена у здійсненні права власності лише у випадках і в порядку встановленому законом. Згідно ст. 9 Закону України «Про іпотеку» іпотекодавець має право володіти та користуватись предметом іпотеки відповідно до його призначення.
У випадку передачі нерухомого майна в іпотеку - право власності обмежується та надається право користування предметом іпотеки відповідно до цільового призначення предмета іпотеки.
Відповідно до обставин справи, кредитний договір та договір іпотеки укладені 25.07.2008 року, тобто до набрання чинності ЗУ № 3795 - VI від 22.09.2011 року «Про іпотеку». До правовідносин по договору іпотеки застосовуються ст. 109 Житлового кодексу Української РСР та ст. 40 ЗУ «Про іпотеку» в редакції, яка діяла, до 22.09.2011 року.
Статтею 35 ЗУ «Про іпотеку» передбачено, що у разі порушення основного зобов'язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення.
21 червня 2015 року на адресу відповідачів направлені вимоги про виселення з будинку № 4 по вул. Газопровідній в м. Кременчуці, Полтавської області, в порядку ст. 40 ЗУ «Про іпотеку».
Статтею 40 Закону України «Про іпотеку» визначено, що звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців, за винятком наймачів та членів їх сімей. Виселення проводиться у порядку, встановленому законом.
Згідно ст.109 ЖК Української РСР, звернення стягнення на передане в іпотеку жиле приміщення є підставою для виселення всіх громадян, що мешкають у ньому, за винятками, встановленими законом. Після прийняття кредитором рішення про звернення стягнення на передане в іпотеку жиле приміщення всі громадяни, що мешкають у ньому, зобов'язані на письмову вимогу кредитора або нового власника цього жилого приміщення добровільно звільнити його протягом одного місяця з дня отримання цієї вимоги. Якщо громадяни не звільняють жиле приміщення у встановлений або інший погоджений сторонами строк добровільно, їх примусове виселення здійснюється на підставі рішення суду.
Відповідачі не надали суду належних і допустимих доказів на спростування позову.
Окрім того, статтею 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання» визначено, що зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду, свідоцтва про смерть.
Згідно ст. 88 ЦПК України, з відповідачів підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 1218,00 грн. в дольовому порядку.
Керуючись ст. 40 Закону України «Про іпотеку», ст. 109 ЖК Української РСР, ст. 3, 10, 11, 27, 60, 61, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 223, 294 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 акціонерного товариства ОСОБА_7 «ПриватБанк» до ОСОБА_2 в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про вселення і зняття з реєстраційного обліку - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства ОСОБА_7 «ПриватБанк» у відшкодування сплаченого судового збору 304 (триста чотири ) грн. 50 коп.
Стягнути з ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_3) на користь позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства ОСОБА_7 «ПриватБанк» у відшкодування сплаченого судового збору 304 (триста чотири ) грн. 50 коп.
Стягнути з ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_4) на користь позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства ОСОБА_7 «ПриватБанк» у відшкодування сплаченого судового збору 304 (триста чотири ) грн. 50 коп.
Стягнути з ОСОБА_6 (ІНФОРМАЦІЯ_5) на користь позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства ОСОБА_7 «ПриватБанк» у відшкодування сплаченого судового збору 304 (триста чотири ) грн. 50 коп.
Заочне рішення суду може бути переглянуте судом після подання заяви про перегляд рішення протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного Суду Полтавської області через Автозаводський районний суд м. Кременчука шляхом подання апеляційної скарги на рішення протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копій цього рішення після розгляду заяви про перегляд заочного рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи Апеляційним судом Полтавської області.

Суддя: