Провадження №2/760/6294/16
У Х В А Л А

/про залишення позовної заяви без руху/

28 жовтня 2016 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання добросовісним набувачем та визнання права власності на квартиру, суддя

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом і просить визнати його добросовісним набувачем квартири АДРЕСА_1 та визнати за ним право власності на дану квартиру.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі виявлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.119 ЦПК України позовна заява має бути підписана позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Позовна заява не підписана ні позивачем, ні його представником, як і не зазначена дата підписання.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При зверненні до суду позивачем документ про сплату судового збору не доданий.

З точки зору ст. 80 ЦПК України пред'явлений позивачем позов є позовом майнового характеру.

Відповідно до ст.80 ЦПК України ціна позову визначається:

-у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні

справи.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно ч.2 ст.4 Закону / в редакції від 01.09.2015 року/ за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто не менше 551, 20 гр. та не більше 6 890, 00гр.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру розмір судового збору становить 551, 20 гр.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону якщо в заяві об'єднано вимоги майнового та немайнового характеру, судовий збір сплачується окремо за вимогу майнового та немайнового характеру.

Предметом позову в справі є дві вимоги: одна майнового і одна немайнового характеру.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Закон України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» визначає, що з 01 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати складає 1 378 гривень.

Виходячи з цього, предмету спору та двох вимог: майнового та немайнового характеру, позивач сплатити судовий збір у розмірі 7 441, 20 гр. / 6890.00 + 551.20 / на:

-р/р №0010, утримувач коштів УДК у Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26077951, банк отримувача ГУДКУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу: 22030001; 050, «судовий збір», Солом`янський р/с., 02896762.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання добросовісним набувачем та визнання права власності на квартиру залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя