Справа № 755/9930/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Гноілек М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської Ради, третя особа Головне територіальне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_1.

Вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві померла ОСОБА_2 Протягом останніх десяти років вона постійно утримувала та допомагала ОСОБА_2, виконуючи обов'язки щодо догляду непрацездатної особи, а після смерті ОСОБА_2 і організацією її поховання та всі витрати пов'язані з цим.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина до складу якої входить квартира АДРЕСА_1.

За час життя ОСОБА_2, 04.09.2008 року було складено заповіт, яким вона заповіла квартиру АДРЕСА_1.

З метою отримання спадщини вона звернулася до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та всіма необхідними для цього документами, що підтверджували право власності померлої ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1.

Після закінчення шестимісячного строку вона звернулася до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право власності на вищевказане нерухоме майно.

Проте нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори було відмовлено у видачі свідоцтва з підстав того, що право власності на квартиру зареєстровано за іншою особою.

В судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, представником Київської міської Ради Солдатченко Л.М. суду подані пояснення по справі з проханням провести судове засідання без участі представника відповідача (а.с. 33-34).

Представник третьої особи Головного територіального управління юстиції в місті Києві в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи третя особа була повідомлена належним чином, про причини неявки представника суд не повідомлено.

Суд, вислухавши пояснення позивача, представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно свідоцтво про смерть, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1. (а.с. 6).

Спадкову справу № 673/2015 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 було відкрито 26.08.2015 року Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою за заявою ОСОБА_1 від 26 серпня 2015 року.

Отже, заяву про прийняття спадщини позивач подала у визначений законом строк.

Відповідно до ст. 1296 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Статтею 1297 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Позивач з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1 до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори подавала заяву від 15.12.2015 р. на яку отримала відповідь від 15.12.2015 р. з повідомленням про те, що право власності на вказану квартиру зареєстровано за іншою особою, у зв'язку з чим неможливо видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом.

Судом встановлено, що 20 вересня 2001 року Головним управлінням житлового забезпечення КМДА на ім'я ОСОБА_2 було видано свідоцтво НОМЕР_2 про право власності на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 5).

12 січня 2007 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4, яка діяла від імені ОСОБА_5 було укладено нотаріально посвідчений договір про розірвання договору дарування квартири, що був посвідчений Десятою Київською нотаріальною конторою 19.09.2003 року, відповідно до якого ОСОБА_2 передала ОСОБА_5 у власність безоплатно квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 8).

Відповідно до п. 2 вказаного договору, правоустановчий документ на квартиру - свідоцтво про право власності на квартиру НОМЕР_2 підлягає поверненню ОСОБА_2

04 вересня 2008 року ОСОБА_2 було складено заповіт, відповідно до якого вона заповіла ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1. Вказаний заповіт посвідчений державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І. та зареєстрований в реєстрі за № 2-3546 (а.с. 10).

Згідно відповіді Київського міського БТІ та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 29.09.2016 року, наданої на запит суду, квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_7 на підставі договору дарування, посвідченого 19.09.2003 року Десятою Київською державною нотаріальною конторою за реєстровим № 2у-292.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

Відповідно до п. 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 р. за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

З урахуванням наявних у справі доказів судом встановлено, що позивач являється спадкоємцем за заповітом, яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_2

За викладених обставин, позов знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, у зв»язку з чим підлягає задоволенню, тому за позивачем слід визнати право власності на спадкове майно, яким є квартира АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_2

Керуючись ст. ст. 15, 16, 1216, 1217, 1270, 1296, 1297 ЦК України, ст. 49 Закону України «Про нотаріат», постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, п. 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 р. за № 282/20595, ст. ст. 10, 11, 60, 61, 88, 208, 215, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської Ради, третя особа Головне територіальне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності в порядку спадкування за заповітом на квартиру АДРЕСА_1, житлова площа якої становить 18,3 кв.м., загальна площа - 31,9 кв.м., після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя