ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/902/16-ц
Провадження № 2/362/1032/16
У х в а л а

"25" лютого 2016 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Васильківського районного нотаріального округу ОСОБА_3, про визнання (встановлення) факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно, -

в с т а н о в и в:

У лютому 2016 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла вказана позовна заява.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Прохальна частина позовної заяви містить пять пунктів, з яких:

-

-п. 3 щодо витребування доказів у справі не стосується порушення прав та інтересів позивача саме відповідачами і має бути заявлений в порядку ст. 137 ЦПК України, позивачу слід уточнити зміст заявлених вимог.

Враховуючи що позивач просить визнати за нею право власності на спадкове майно, то заявлені нею вимоги носять майновий характер, а тому позовна заява повинна містити ціну позову.

Крім того, позивачем не зазначено доказів, які є актуальними на час звернення до суду, що підтверджують:

- її майновий стан, зокрема щодо складу її сімї (посвідчення № 003265 видано 02 березня 2011 року) та її одноосібного утримання;

- реєстрації її шлюбу з ОСОБА_4 та втрати чоловіком роботи через скорочення, а також його перебування на обліку в Державній службі зайнятості;

- наявність саме незначного доходу;

- враховуючи вимогу про визнання права власності на спадкове майно до складу якого входить 1/5 частина квартири та рахунки в банку, неможливості визначення обсягу спадкового майна, а відповідно і ціни позову;

- подання позивачкою в шестимісячний строк після смерті спадкодавця заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини (за постановою про відмову у вчинені нотаріальної дії від 23 травня 2014 року вих. № 128/02-31 ОСОБА_1 звернулася усно);

- не подання ОСОБА_2 заяви про прийняття спадщини у визначений законодавством строк;

- відсутність інших спадкоємців до майна померлого.

За вимогами ч. 1 та ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (надалі - Закон), судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. З позовних заяв майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати; з позовних заяв немайнового характеру - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. На даний час сума збору (0,4 розміру мінімальної заробітної плати) становить: 551.20 грн.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону).

Згідно ч. 2 ст. 6 Закону, у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

З огляду доданих до матеріалів позову документів, позивач має можливість на встановлення вартості 1/5 частини квартири АДРЕСА_1 шляхом проведення експертної оцінки, а відповідно і зазначення ціни позову без урахування сум банківських вкладів. За вимогами ст. 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, враховуючи майновий стан позивача, тяжкість якого нею належно не обґрунтована, кількість заявлених нею саме позовних вимог, що мають одночасно майновий і немайновий характер, наявність можливості встановлення вартості нерухомого спадкового майна, позивачу необхідно надати до суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі 551,20 грн. за вимогу немайнового характеру та квитанцію зі сплатою судового збору в розмірі 1% від експертної оцінки вартості нерухомого спадкового майна з подальшою сплатою недоплаченої суми судового збору у відповідному розмірі за вимогу майнового характеру щодо визнання права власності на банківські вклади, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючисьст.ст. 119, 120, 121, 210 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М.Лебідь-Гавенко