Провадження № 2/761/287/2016
У Х В А Л А

04 квітня 2016 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Савицького О.А.,

при секретарі Личак М.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської патріархії Української православної церкви Київського патріархату, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Судова незалежна експертиза України», про відшкодування шкоди, витрат та збитків,

в с т а н о в и в:

З липня 2014 року в провадженні Шевченківського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Київської патріархії Української православної церкви Київського патріархату, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Судова незалежна експертиза України», про відшкодування шкоди, витрат та збитків.

Сторони у судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. При цьому, позивачка не з'явилась у судове засідання втретє.

Так, судом були призначені судові засідання на 29 жовтня та 22 грудня 2015 року, а також на 04 квітня 2016 року, у які позивачка не з'явилась.

Вивчивши матеріли справи, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до Київської патріархії Української православної церкви Київського патріархату, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Судова незалежна експертиза України», про відшкодування шкоди, витрат та збитків, слід залишити без розгляду виходячи з наступного.

Положеннями ч. 3 ст. 169 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, за змістом вказаних положень закону суд зобов'язаний залишити позовну заяву без розгляду у разі повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого про розгляд справи позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, незважаючи на наявність поважних причин такої неявки.

При цьому, згідно положень ч. 1 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно вимог ч. 8 ст. 76 ЦПК України у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Позивачка не повідомила суд про зміну свого місця проживання, а тому повістки на 22 грудня 2015 року та 04 квітня 2016 року були надіслані на останню відому суду адресу, зазначену нею у позовній заяві. Так, вказані повістки, надіслані позивачці про виклик у судове засідання, повернулися до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання», тобто позивач за повідомленням пошти для отримання кореспонденції не з'явився або за вказаною адресою не проживає.

При цьому, як вбачається з відміток, зроблених на конвертах, в яких направлялись повістки, повідомлення поштового відділення про надходження судових повідомлень і необхідності з'явитись за їх отриманням направлялись позивачці неодноразово. Разом з тим, нездійснення з боку позивачки дій, спрямованих на отримання судової кореспонденції суд розцінює як відмову останньої одержати судову кореспонденцію або відсутність позивачки за вказаною нею адресою.

Разом з тим про завчасну обізнаність позивачки про час та місце розгляду справи свідчать її заяви про відкладення розгляду справи з метою надання сторонам можливості врегулювати спір мирним шляхом (Т.2, а.с. 164, 173).

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, позивачка в розумінні положень ч.4 ст. 76 та ч.1 ст. 77 ЦПК України належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи на 29 жовтня та 22 грудня 2015 року, а також на 04 квітня 2016 року, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення (т2, а.с. 149) та конверти з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання» (т. 2, а.с.162, 170), а також її клопотання про відкладення розгляду справи (Т.2, а.с. 164, 173), проте позивачка втретє підряд не з'явилася в судове засідання, заяв про розгляд справи у її відсутність до суду не надавала, що відповідно до вимог ст.ст. 77, 169, 207 ЦПК України є безумовною підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Також при вирішенні даного питання судом беруться до уваги ті обставини, що справа перебуває в провадженні суду з липня 2014 року, а клопотання позивачки про відкладення розгляду справи на 4-5 місяців свідчать про навмисне затягування її розгляду всупереч вимог ст. 157 ЦПК України щодо розумності строків розгляду справи.

З огляду на зазначене, суд вважає за необхідне постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 76, 77, 169, 207, 209, 210 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської патріархії Української православної церкви Київського патріархату, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Судова незалежна експертиза України», про відшкодування шкоди, витрат та збитків - залишити без розгляду.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: