ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Каліушко Ф.А., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 перегляд заочного рішення

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду від 12 лютого 2016 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк Форум» до ОСОБА_1, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Публічного акціонерного товариства «Городищенський маслозавод», Публічного акціонерного товариства «Жашківський маслозавод», Публічного акціонерного товариства «Шполянський молокозавод», Приватного підприємства «Імпексагро», про звернення стягнення на предмет застави.

Відповідно до ч. 6 ст. 229 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII, який набрав чинності з 1 вересня 2015 року та яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір», у відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (275,60 грн.).

Водночас, Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 26 постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10 (далі по тексту - Постанова Пленуму) роз'яснив, що перерахування суми судового збору здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року №2346-ІІІ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Як встановлено суддею, заявником до заяви про перегляд заочного рішення суду додано оригінал квитанції №11 від 29 вересня 2016 року про сплату судового збору на суму 275,61 грн., яка не може бути належним доказом сплати заявником судового збору, оскільки в даній квитанції містяться відомості про сплату судового збору за позовом ОСОБА_1 до Апеляційного суду м. Києва та дана квитанція сплачена на рахунок цього суду, а відтак суддя дійшов висновку, що до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату заявником судового збору.

Частиною 7 ст. 229 ЦПК України встановлено, що до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 121 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, суд дійшов висновку про залишення заяви без руху та надання заявнику строку, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання заявником ухвали, для усунення недоліків, шляхом направлення до Дарницького районного суду м. Києва документу, що підтверджує сплату ним судового збору

Згідно з ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги ухвали, заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Керуючись стст. 121, 229 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 перегляд заочного рішення - залишити без руху.

Встановити заявнику строк п'ять днів з дня отримання нею даної ухвали для усунення вказаних недоліків, роз'яснивши, що у випадку їх не виправлення у зазначений термін заява буде повернута та вважатиметься неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.