ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/844/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" лютого 2016 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Леонтьєва В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, діючої в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_4, ОСОБА_5, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про визначення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків з оплати житлово-комунальних послуг, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3, діючої в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_4, ОСОБА_5, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про визначення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків з оплати житлово-комунальних послуг (зміну договору найму квартири). Мотивуючи свої вимоги тим, що спірна квартира АДРЕСА_1, складається із 2 - х житлових кімнат, кожна із яких площею 11, 5 кв м, 16, 3 кв м, відповідно, та є окремими/ізольованими, в якій проживають 4 особи: вона, та відповідачі: її дочка ОСОБА_3 та онуки: ОСОБА_5, ОСОБА_4 Вказана квартира знаходиться у спільній сумісній власності згідно свідоцтва про право власності на житло від 30 листопада 1998 року, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності 02 грудня 1998 року, за яким вона та відповідачі ОСОБА_4, ОСОБА_5 володіють квартирою на праві спільної сумісної власності. Порядок користування спірною квартирою склався таким чином, що вона з онукою ОСОБА_5 займають найбільшу кімнату площею 16, 3 кв м, а відповідачка ОСОБА_4 з дочкою меншу кімнату площею 11,5 кв м. Між ними конфлікти з приводу користування житлом не виникають, проте, оскільки між мешканцями квартири існує спір з приводу оплати житлово-комунальних послуг, просить змінити договір найму згідно визначеного порядку користування квартири.

В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала з тих же підстав та просила їх задовольнити: встановити порядок користування квартирою, відповідно до якого виділити у користування: їй ізольовану кімнату жилою площею 16, 3 кв м; відповідачам - ізольовану кімнату жилою площею 11, 5 кв м; підсобні/допоміжні приміщення та приміщення побутового/загального користування залишити у спільному користуванні мешканців квартири, й згідно вказаного порядку змінити договір найму квартири з метою забезпечення можливості позивачем здійснювати оплату за житлово-комунальні послуги згідно їх частки користування квартирою.

В судовому засіданні відповідачка ОСОБА_5 позов визнала та просила його задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_4, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» в судове засідання не з»явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, що підтверджується зворотнім повідомленням рекомендованого листа; КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» звернувся до суду із завою про розгляд справи за його відсутності.

За таких підстав судом визнано за можливе розглядати справу за відсутності вказаних осіб, на підставі наявних у справі доказів та заяви позивача.

Вислухавши пояснення сторін, їх доводи та заперечення, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з"ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об"єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню із наступних підстав.

Судом встановлено, що спірна квартира АДРЕСА_1, загальною площею - 50, 7 кв м, жилою - 27, 8 кв м, складається із 2 - х житлових кімнат, кожна із яких площею 11, 5 кв м, 16, 3 кв м, відповідно, та є окремими/ізольованими, в якій проживають 4 особи: позивачка, та відповідачі: дочка позивачки - ОСОБА_3 та онуки позивачки: ОСОБА_5, ОСОБА_4 (а.с.10, 11, 13).

Вказана квартира знаходиться у спільній сумісній власності згідно свідоцтва про право власності на житло від 30 листопада 1998 року, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності 02 грудня 1998 року, за яким позивачка ОСОБА_2 та відповідачі ОСОБА_4, ОСОБА_5 володіють квартирою на праві спільної сумісної власності (а.с.10).

Порядок користування спірною квартирою склався таким чином, що позивачка з онукою ОСОБА_5 займають найбільшу кімнату площею 16, 3 кв м, а відповідачка ОСОБА_4 з дочкою - меншу кімнату площею 11,5 кв м.

Так, враховуючи жилу площу спірної квартири - 27,8 кв м., відповідно, на кожного проживаючого/зареєстрованого члена сім"ї (4) припадає по 6, 96 кв м (27,8: 4 = 6, 96). Кімнат в квартирі дві: перша - жилою площею 16,3 кв м., друга - 11, 5 кв м.

Між сторонами, як зареєстрованими мешканцями та користувачами квартири, конфлікти з приводу користування житла не виникають, що визнається сторонами, проте між ними існує спір з приводу оплати житлово-конунальних послуг.

Оскільки спору між сторонами з приводу користування житлом не виникає, позов в цій частині вимог підлягає відмові у задоволенні.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України).

Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України).

Окрім того, в цій частині вимог необхідно відмовити й з таких підстав.

Так, відповідно до ст. 104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу.

У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.

У відповідності до ст. 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок.

Не можуть бути самостійним предметом договору найму, жиле приміщення, яке хоч і є ізольованими, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (перша статті 48 ЖК України) частина кімнати (або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора, тощо).

Відповідно до ч.1 ст. 48 ЖК України жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Відповідно до п. 2 Постанови Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів та Президії Київської міської ради профспілок № 582 від 15.07.1985 року "Про порядок застосування у м. Києві "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень у Українській РСР" (зі змінами), встановлено, що громадяни визнаються, такими, що потребують поліпшення житлових умов, які мають жилу площу до 7, 5 кв. м включно на кожного члена родини.

П.16 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1995 року (зі змінами) "Про деякі питання, що виникають у практиці застосування судами Житлового кодексу України" роз"яснено, що відповідно до ст. 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім"ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якої менший встановленого для надання одній особі.

Так, враховуючи жилу площу спірної квартири - 27,8 кв м, кількості зареєстрованих членів сім»ї - 4, на кожного припадає по 6, 96 кв.м жилої площі; на кімнату, що претендує одноособово позивач жилою площею 16, 3 кв м та її пропозиція виділити кімнату площею 11, 5 кв м - іншим трьом членам сім»ї, відповідно на кожного з них припадатиме по 3, 8 кв.м жилою площі, що суттєво погіршить житлові права відповідачів ОСОБА_3, її малолітньої дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог про визначення порядку користування житловим приміщенням та зміну умов договору житлового найму, з наданням відповідачам в користування кімнати, яка за розміром менше від встановленого для надання одній особі, що призведе до штучного погіршення житлових умов позивачів і викличе необхідність постановки їх на облік як таких, що потребують поліпшення житлових умов.

На підставі вищевикладеного, ст. 1 ч.1 ст. 48, ст. 63, ст. 104 ЖК України, Постанови Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів та Президії Київської міської ради профспілок № 582 від 15.07.1985 року «Про порядок застосування у м. Києві «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень у Українській РСР» (зі змінами), з урахуванням керівних роз»ясень Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1995 року (зі змінами) «Про деякі питання, що виникають у практиці застосування судами Житлового кодексу України», керуючись ст.ст. 5, 6, 7, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 59, 60, 62, 64, 88, 195, 196, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 293, 294 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3, діючої в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_4, ОСОБА_5, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про визначення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків з оплати житлово-комунальних послуг, - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Коренюк А.М.