пр. № 2/759/820/16
20 січня 2016 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва
у складі: головуючого судді Ул'яновської О.В.,
за участю: секретаря Бандури Н.О.,
позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, треті особи: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності у порядку спадкування за законом,
У жовтні 2015 р. позивач звернуся до суду із зазначеним позовом, в якому просить суд визнати за ним, ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб НОМЕР_1) право власності на земельну ділянку площею 0,0854 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована по АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_2, в порядку спадкування за законом, після смерті його матері ОСОБА_3, ОСОБА_4 на право власності на земельну ділянку НОМЕР_3, аргументуючи тим, що після смерті матері позивача відкрилася спадщина в якій позивач є єдиним спадкоємцем, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки не виділено частку померлої у спільному майні та неможливо визначити склад спадкового майна.
У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, а також на порушення його спадкових прав.
Відповідачі Київська міська рада та Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна у судове засідання не з'явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи у їх відсутності не надходило (а.с.49, 50, 57, 59).
Третя особа Департамент земельних ресурсів виконавчого органу КМР у судове засідання не з'явився, повідомлявся належним чином, надавши суду пояснення згідно яких просив прийняти рішення згідно чинного законодавства та просили слухати справу в його відсутності (а.с.51, 56, 60).
Третя особа Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з'явився, повідомлялався належним чином, надавши до суду пояснення в яких зазначено, що спадкоємці, які прийняли спадщину, вправі за взаємною згодою здійснити поділ спадкового майна, який провадиться відповідно до часток, належних кожному із спадкоємців, оскільки відповідно до ст. 1278 ЦК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, то відповідно поділу підлягає рівноцінне майно. Просила слухати справу в її відсутності та розгляд справи залишити на розсуд суду (а.с.52, 58, 62-64).
Суд вважає за можливе розгляд справи у відсутності представників відповідачів та третіх осіб на підставі наявних у справі доказів згідно частини 4 ст.169 ЦПК України в порядку заочного розгляду справи.
Суд, всебічно з'ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.
Згідно ч. 3 ст. 10 та ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 (а.с.11).
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином померлої ОСОБА_3 (а.с.10).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина за законом 29.06.2015 р. (а.с.15-20).
Як вбачається із матеріалів на підставі договору дарування ОСОБА_3 було подаровано позивачу належну їй частину земельної ділянки, площею 371,22 кв.м. (а.с.9).
Частина земельної ділянки площею 371,22 кв.м. належала померлій на праві приватної власності (а.с.12-14, 21-29).
На підставі реєстраційного посвідчення №006977 Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на нерухоме майно, посвідчено, що 35/100 част. домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1, зареєстровано за ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі договору дарування (а.с.39).
Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.06.2015 р. позивачу було відмовлено у видані свідоцтва про право на спадщину у зв'язку із тим, що не виділено частки (площі) померлої у спільному майні та неможливістю визначити склад спадкового майна (а.с.40).
Після чого рішенням від 13.07.2015 р. за №22807993 було зупинено розгляд заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, яку подав ОСОБА_1 для проведення державної реєстрації права власності (а.с.7, 8).
Згідно рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень від 15.09.2015 р. за №24423814 позивачу було відмовлено у державній реєстрації права власності, оскільки не усунено обставини, що були підставою для прийняття такого рішення (а.с.41).
Ст. 1258 ЦК України зазначає, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Згідно частини 1 ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Стаття 1216 ЦК України визначає поняття спадкування - це перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
У відповідності до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ч. 2 ст. 1228 ЦК України право на вклад входить до складу спадщини.
Як встановлено судом, спадкодавець, мав на праві приватної власності вищезазначену земельну ділянку, на підставі договору дарування вказна земельна ділянка була подаровна позивачеві, після смерті його матері, позивач як спадкоємець за заповітом прийняв спадщину у визначений частиною 1 ст.1270 СК України шестимісячний строк та у визначеному частиною 1 ст.1269 СК України порядку, а також на виконання свого обов'язку, передбаченого частиною 1 ст.1297 і частиною 1 ст.1299 ЦК України, звернувся до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно, але отримав відмову з тих підстав, що спадкове майно не було зареєстровано на спадкодавця, у зв'язку із цим виник спір.
Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності та взаємному зв'язку, враховуючи те, що право власності на земельну ділянку виникло у спадкодавця у встановленому законом порядку, а тому суд визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16, 328, 1218, 1223, 1228, 1233, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270, 1299 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 169, 179, 209, 212, 214, 215, 218, 224-226 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, треті особи: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності у порядку спадкування за законом задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб НОМЕР_1) право власності на земельну ділянку площею 0,0854 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована по АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_2, в порядку спадкування за законом, після смерті його матері ОСОБА_3, ОСОБА_4 на право власності на земельну ділянку НОМЕР_3.
Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Згідно загального порядку оскарження, дане рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення суду набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України, згідно якого рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
СУДДЯ: