Провадження №: 2-зз/752/48/16
У Х В А Л А

19.10.2016 року Голосіївський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Ладиченко С.В.,

за участю секретаря Рожок В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про витребування майна із чужого незаконного володіння та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності ,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 15.01.2016 року в якості забезпечення позову за заявою позивача накладено арешт на квартиру під номером АДРЕСА_1 загальною площею 75,1 кв.м., житловою площею 42,1 кв.м.

Також відповідно до цієї ухвали суду заборонено будь-яким особам вчиняти будь які дії щодо розпорядження або обтяження квартири під номером АДРЕСА_1 загальною площею 75,1 кв.м., житловою площею 42,1 кв.м.

Відповідач ОСОБА_4, через представника ОСОБА_5 звернулась з заявою про сказування заходів забезпечення позову.

Просить зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 загальною площею 75,1 кв.м., житловою площею 42,1 кв.м., зняти заборону будь-яким особам вчиняти будь які дії щодо розпорядження або обтяження цієї квартири та надати до державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про зняття арешту з квартири АДРЕСА_1.

Вимога про скасування заходів забезпечення позову мотивована тим, що ОСОБА_4 05.03.2016 р. уклала з ОСОБА_3 договір купівлі - продажу спірної квартири та є новим законним власником квартири і відсутні підстави вважати, що це її право набувалось в порушення законного порядку.

Представник позивача заперечує проти скасування заходів забезпечення позову, та вважає що навпаки викладені в заяві про скасування заходів забезпечення позову обставини підтверджують необхідність арешту спірної квартири, оскільки наявні обставини намагань перепродати квартиру яка знаходиться під арештом до рішення суду.

Суд вважає заяву про скасування заходів забезпечення позову такою, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.151 ЦПК України суд, за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ст.152 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладанням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

В розумінні ст.ст.151. 152 ЦПК України, забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Звертаючись з вимогами про забезпечення позову позивач ОСОБА_1 зазначав, що обставинами, які змушують його до цього були: підробка договору купівлі-продажу квартири від 23.03.1999 року, реєстрація права власності лише 22.10.2015 року - більше ніж 16 років після укладання нікчемного договору, а насправді - після подачі ОСОБА_1 позову про визнання права власності в порядку спадкування; заміна замків і дверей у квартирі і не допуск його до його власності. Звертаючись з заявою про забезпечення позову ОСОБА_1 вказував, що у нього є підстави вважати, що найближчим часом квартира що є предметом спору може бути продана, про що свідчать оголошення в мережі Інтернет.

Суд вважає що не відпали обставини для забезпечення позову, що були підставою винесення Ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 15.01.2016 року про забезпечення позову, а відтак немає підстав для скасування вжитих заходів забезпечення позову.

Укладання відповідачем ОСОБА_4 договору купівлі - продажу спірної квартири з відповідачем ОСОБА_3 не є підставою для скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст..151-154 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва, через Голосіївський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя С.В. Ладиченко