Справа № 362/809/16-ц
Провадження № 2/362/1007/16
У х в а л а

22 лютого 2016 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: державний нотаріус Гребінківської державної нотаріальної контори Київської області ОСОБА_4 про визнання недійсним свідоцтва, визнання права власності, витребування документів та невідкладне прийняття ухвали,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити також:

-зміст позовних вимог;

-ціну позову щодо вимог майнового характеру;

-виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, вимоги пунктів третього і четвертого прохальної частини цивільного позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідачів та не можуть бути до них звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Зокрема, викладені у вказаних пунктах прохальної частини позову прохання, мають бути оформлені у вигляді окремих клопотань або відповідних заяв про це з повним і належним обґрунтуванням відповідно до положень ЦПК України.

Тобто, позивачу слід уточнити зміст позовних вимог в цій частині.

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано, що її брат таємно викрав сертифікат та отримав свідоцтво про право на спадщину на підставі підробленої довідки про останнє місце проживання спадкодавця, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин.

Тобто, згідно із вимогами пункту 6 частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви лише зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог.

Пункт 9 частини першої статті 80 ЦПК України передбачає, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна.

Позивачем визначено ціну позову в сумі 12 136 гривень 00 копійок.

Натомість, до позову не додано жодного документу, який би підтверджував дійсну вартість спадкового майна або його вартість саме у зазначеному розмірі.

Отже, позивачу слід визначити дійсну вартість спадкового майна (наприклад, здійснивши відповідну експертну оцінку) та, в залежності від її розміру, вказати дійсну, реальну ціну позову.

Крім того, в порушення вимог частини пятої статті 119 ЦПК України, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Одночасно, у звязку із заявленими вимогами позову позивачу необхідно обовязково врахувати норму частини третьої статті 6 Закону України «Про судових збір», відповідно до якої за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено чотири позовні вимоги (оскільки є чотири пункти позовних вимог), три з яких немайнового, а інша майнового характеру про визнання права власності, позивачу слід сплатити судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

До того ж, позивачем порушено вимоги частини першої статті 120 ЦПК України, оскільки не додано до позовної заяви її копію відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Дана обставина підтверджується тим, що у заяві відсутній перелік додатків до заяви.

Одночасно, позивачу необхідно, з урахуванням положень частини другої статті 35 ЦПК України визначитись із складом третіх осіб у справі, зазначити, яким чином судове рішення може вплинути на права і обовязки державного нотаріуса, якого зазначено в якості третьої особи та вирішити питання щодо її участі в даній справі.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали (ч. 1 ст. 121 ЦПК України).

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: державний нотаріус Гребінківської державної нотаріальної контори Київської області ОСОБА_4 про визнання недійсним свідоцтва, визнання права власності, витребування документів та невідкладне прийняття ухвали залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача і надати йому строк для усунення недоліків пять днів з дня отримання ним копії ухвали.

Розяснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк він не виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України або не сплатить судовий збір, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя