№2/756/5376/16
УХВАЛА

12 жовтня 2016 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шевчук А.В. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння,

встановив:

У вересні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом у якому просила визнати договір купівлі-продажу квартири від 30.07.2015 року укладений ОСОБА_2 та невідомою особою, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 недійсним. Також, просила витребувати від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 ? частину квартири під №115 в будинку №5 по площі Дружби Народів в м. Києві.

Вказана позовна заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

У відповідності до Закону України «Про судовий збір» від 04.08.2011 року визначено правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно ч.2 ст. 4 цього Закону ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру поданої фізичною особою складає 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, що подана фізичною особою складає 0,4 мінімальної заробітної плати.

За правилами ст. 6 п. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

При цьому, з огляду на кількість вимог та їх характер, позивачем не надано до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору у належному розмірі.

Крім того, в порушення ст. 119 ЦПК України позовна заява не містить ціни позову та обґрунтувань щодо можливості визнання недійсним договору укладеного із невідомою особою.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 20.09.2016 року для усунення цих недоліків був установлений строк до 30.09.2016 року, однак не більше пяти днів з часу отримання даної ухвали.

10.01.2016 року ОСОБА_1 до суду подано заяву про усунення недоліків із дублікатом квитанції про сплату судового збору на суму 1102 грн. 41 коп., оригінал якої вже міститься в матеріалах позову.

Обґрунтовуючи оплату судового збору у мінімальному розмірі 551 грн. 20 коп. за вимогу майнового характеру ОСОБА_4 посилалася на оцінку однокімнатної квартири №115 в будинку №5 на площі Дружби Народів у м. Києві вартістю 54 493 грн. довідки, яка носить інформаційний характер.

У відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

При цьому, позивачем не взято до уваги вимоги ухвали суду про усунення недоліків, зазначення реальної ціни позову та доплату судового збору у належному розмірі враховуючи дійсну ринкову вартість спірного майна.

За таких обставин, станом на 12.10.2016 року вимоги ухвали суду про усунення недоліків позову належним чином не виконано.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виправить вказані недоліки, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння, - визнати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання в 5-денний строк з дня отримання ухвали апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.В. Шевчук