РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2016 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Меуш К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

07 жовтня 2015 року ОСОБА_1 звернулася в суд з зазначеним позовом до ОСОБА_2 про стягнення майнової та відшкодування моральної шкоди, завданої в результаті залиття квартири.

Свої вимоги мотивує тим, що вона та треті особи в справі є в рівних частках співвласниками квартири АДРЕСА_1. Вона виступає солідарним кредитором (ст. 542 ЦК України) по вимогам, пов'язаним з відшкодуванням шкоди, завданої залиттям їх квартири.

У ніч з 05 на 06 вересня 2015 року з вини мешканців вищерозташовоної квартири № 79 у зв'язку з пошкодженням підвідного гнучкого шланга до пральної машини, яка була встановлена самовільно, було залито її квартиру та квартири інших мешканців будинку. Квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_2, ОСОБА_3 та неповнолітній ОСОБА_8, батьками якої є відповідач ОСОБА_2 та ОСОБА_4

08 вересня 2015 року комісія ЖЕД № 906 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» склала акт 620а, встановила вину в залитті мешканців квартири АДРЕСА_2 та зафіксувала пошкодження від залиття.

На пропозицію в добровільному порядку відшкодувати завдану шкоду, відповідачі запропонували суму в 2000 гривень, яких недостатньо для відновлення квартири до попереднього стану.

Протокольною ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 13 квітня 2016 року за заявою позивача до участі в справі в якості співвідповідачів були залучені ОСОБА_3 як співвласник квартири, з якої сталося залиття, мати малолітньої ОСОБА_8 (співвласниці квартири) - ОСОБА_4, яка діє в інтересах малолітньої, та відповідач ОСОБА_2 який діє в своїх інтересах (як співвласник квартири) та в інтересах малолітньої ОСОБА_8 (співвласниці квартири) як її батько.

З урахуванням висновку судової експертизи просить суд ухвалити рішення, яким стягнути в солідарному порядку з відповідачів - співвласників вищерозташованої квартири, а за шкоду завданою неповнолітньою особою 9співвласницею квартири) з її матері - ОСОБА_4 грошові кошти в розмірі 9143 гривні на відшкодування майнової шкоди та 10000 гривень на відшкодування моральної шкоди (а.с. 104-107).

У судовому засіданні позивач та її представник підтримали заявлений позов у повному обсязі та просили його задовольнити з наведених у ньому підстав. Надали суду письмові пояснення (а.с. 151-152) та зазначили, що ОСОБА_1, будучи співвласником квартири, заявляє солідарну вимогу до відповідачів у порядку ст. 542 ЦК України в зв'язку з неподільністю предмета зобов'язання, з подальшим своїм зобов'язанням передати належне кожному з решти співвласників квартири - третім особам в справі.

Відповідачі ОСОБА_2, який діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої доньки ОСОБА_8, та ОСОБА_4, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_8, вважають, що позов не підлягає задоволенню. Надали суду письмові заперечення проти позову (а.с. 138-142) та пояснили суду, що причина залиття не встановлена, а висновки вказані в акті комісії ЖЕД № 906 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» від 08 вересня 2015 року необґрунтовані та необ'єктивні. При обстеженні квартири позивачів вони також присутні не були. Вважають, що позивачем не доведено їх протиправну поведінку та бездіяльність, оскільки не надано доказів, що шланг потребував ремонту або заміни чи строк його експлуатації сплинув. Не наведено позивачем і доказів завдання їй моральної шкоди.

Третя особа ОСОБА_5 підтримала заявлений позов.

Відповідач ОСОБА_3, треті особи ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи судом повідомлялись.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 та треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 є в рівних частках співвласниками квартири АДРЕСА_1 (а.с. 8).

06 вересня 2015 року сталося залиття зазначеної квартири, що підтверджується актом 620а від 08 вересня 2015 року, складеного комісією ЖЕД № 906 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» та затвердженого начальником ЖЕД № 906 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва». У акті зазначено, що залиття сталось у зв'язку з пошкодженням підвідного гнучкого шланга до пральної машини, яку мешканці квартири № 79 встановили самовільно (а.с. 9).

Власниками квартири АДРЕСА_2 в рівних частках є відповідач ОСОБА_2, відповідач ОСОБА_3 та неповнолітня ОСОБА_8 (а.с. 44, 109).

Батьками неповнолітньої ОСОБА_8 - власниці 1/3 частки квартири, що діють в її інтересах, є відповідач ОСОБА_2 (батько) та відповідач ОСОБА_4 (мати), що підтверджується наданою суду копією свідоцтва про народження дитини (а.с. 148).

Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно зі ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов'язковому з'ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Позивач зазначає, що 06 вересня 2015 року сталося залиття її квартири з квартири № 79, розташованої вище, що підтверджується відповідним актом.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Стороною відповідачів суду не надано доказів на спростування доводів позивача стосовно вини відповідачів у залитті квартири. Сам факт залиття ними не оспорюється.

Вбачається, що залиття квартири, яка належить позивачу та третім особам відбулося з вини відповідачів, які в силу закону мають нести майнову відповідальність за заподіяну шкоду.

Позивач просить стягнути з відповідача 9143 гривні на відшкодування майнової шкоди.

На підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди, позивач посилається на висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 8561 від 15 лютого 2016 року (а.с. 65-79).

З наданого висновку вбачається, що дійсний розмір майнової шкоди, завданий внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1, що відбулось 06 вересня 2015 року (фактично вартість ремонтно-будівельних робіт) на дату проведення дослідження складає 9143 гривні (а.с. 79).

Стороною відповідачів висновок судової експертизи не оспорювався, тому при визначенні розміру завданої шкоди, суд вважає за можливе покласти його в основу рішення.

Разом з тим, позивач є власником лише 1/4 частини квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов'язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном.

Оскільки позивач є власником 1/4 частки квартири, тому вона має право вимоги на відшкодування шкоди відповідно до своєї частки у праві власності.

Таким чином, стягненню з власників квартири на користь позивача підлягає 2285 гривень 75 копійок (9143 / 4 = 2285,75).

Залиття квартири сталося з вини власників квартири АДРЕСА_1, власниками якої у рівних частках є відповідач ОСОБА_2, відповідач ОСОБА_3 та малолітня ОСОБА_8 (ІНФОРМАЦІЯ_1), тому з кожного з них на користь позивача підлягає стягненню 761 гривня 92 копійки майнової шкоди (2285,75 / 3 = 761,92).

Згідно з ч. 1 ст. 1178 ЦК України шкода, завдана малолітньою особою (яка не досягла чотирнадцяти років), відшкодовується її батьками (усиновлювачами) або опікуном чи іншою фізичною особою, яка на правових підставах здійснює виховання малолітньої особи, - якщо вони не доведуть, що шкода не є наслідком несумлінного здійснення або ухилення ними від здійснення виховання та нагляду за малолітньою особою.

Батьками малолітньої ОСОБА_8 - власниці 1/3 частки квартири, що діють в її інтересах, є відповідач ОСОБА_2 (батько) та відповідач ОСОБА_4 (мати), тому саме вони в рівних часткам мають нести відповідальність за неї.

Позивач також просить суд стягнути на її користь з відповідачів моральну шкоду в розмірі 10000 гривень.

Такі вимоги позивача ґрунтуються на законі.

Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою ст. 1167 ЦК України.

Частиною 1, п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Суд вважає, що в результаті залиття частини квартири з вини відповідачів, позивач зазнала душевних страждань, оскільки вона отримала негативні емоції та переживала з приводу пошкодження майна, неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, звернення до суду за захистом порушеного права.

Разом з тим, при визначені розміру моральної шкоди, з урахуванням принципу розумності, суд вважає за можливе стягнути з кожного відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди по 500 гривень.

З огляду на наведене, позов підлягає частковому задоволенню.

З урахуванням часткового задоволення позову, на підставі ст. 88 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати по сплаті судового збору.

Не підлягає стягненню з відповідача 2550 гривень за проведення судової будівельно-технічної експертизи, оскільки при розгляді справи стороною позивача не надано суду належного доказу, що такі витрати понесені позивачем.

Керуючись статтями 22, 23, 360, 542, 1166, 1167, 1178 ЦК України, ст. 151 ЖК України, статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218, 223 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1142 гривні 88 копійок майнової шкоди, на відшкодування моральної шкоди 750 гривень та 487 гривень 20 копійок судового збору.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 761 гривню 92 копійки майнової шкоди, на відшкодування моральної шкоди 500 гривень та 324 гривні 80 копійок судового збору.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 380 гривень 96 копійок майнової шкоди, на відшкодування моральної шкоди 250 гривень та 162 гривні 40 копійок судового збору.

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: