Справа № 760/4871/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2016 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Меуш К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, третя особа П'ята Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення, зобов'язання вчинити дії, визначення додаткового строку,

в с т а н о в и в:

У березні 2016 року ОСОБА_1 звернулась в суд з зазначеним позовом до Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна.

Свої вимоги мотивує тим, що її батько - ОСОБА_2 отримав у власність 7/12 частин квартири АДРЕСА_1. Зазначені частки йому подарував батько - ОСОБА_3 на підставі договору дарування від 14 травня 2008 року, але обдарований (її батько), після укладення договору дарування, не провів перереєстрацію права власності (7/12 частин квартири) на своє ім'я в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року її батько помер. Вона не зверталась до нотаріуса в шестимісячний строк з заявою при прийняття спадщини, оскільки вважала, що фактично прийняла її, так як проживала разом з батьком. Факт її проживання підтверджується актом від 05 січня 2016 року, складеним сусідами.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер її дід - ОСОБА_3, і вона почала переоформлювати всі угоди про надання комунальних послуг, проте їй відмовляли, оскільки вона не є власником майна.

У зв'язку з цим, вона звернулась до нотаріальної контори для оформлення спадщини після смерті батька. Листом від 25 січня 2016 року їй відмовили в зв'язку з пропуском строку на подання заяви для прийняття спадщини, оскільки вона не була зареєстрована в квартирі, де мешкав її батько, тобто вона не підтвердила факт проживання разом зі спадкодавцем.

Крім того, вступ у спадщину стає неможливим, оскільки не відбулась перереєстрація права власності (7/12 частин квартири) в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна.

Постановою П'ятої Київської державної нотаріальної контори від їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з тим, що право власності на частину квартири у померлого не виникло.

Просить суд ухвалити рішення, яким:

-встановити факт володіння її батьком - ОСОБА_2 7/12 частинами квартири АДРЕСА_1 на праві приватної власності;

-зобов'язати Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна провести реєстрацію права власності на 7/12 частин квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_2;

-визначити додатковий строк для подання заяви про прийнятті спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 на два місяці, після набрання рішенням суду законної сили.

У судовому засіданні представник позивача підтримала заявлений позов та просила його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Представник відповідача - Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна в судове засідання не з'явилось, про час та місце розгляду справи повідомлене належним чином. Направило до суду письмові заперечення проти позову. Зазначило, що Бюро проводило державну реєстрацію майна лише до 01 січня 2013 року та на даний час не має таких повноважень. У зв'язку з цим, вважає, що Бюро є неналежним відповідачем у справі, оскільки не порушувало права позивача. Просить суд відмовити в задоволені позову.

Третя особа - П'ята Київська державна нотаріальна контора направила до суду заяву про розгляд справи без участі її представника та зазначила, що інтереси державних нотаріальних контор у судових органах представляє Головне територіальне управління юстиції у м. Києві.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 14 травня 2008 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 був укладений договір дарування 7/12 частин квартири АДРЕСА_1 (а.с. 13).

Реєстрація права власності за цим договором новим власником здійснена не була (а.с. 14, 15).

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1а.с. 6).

Позивач є його донькою, що підтверджується копією свідоцтва про її народження (а.с. 7) та спадкоємцем першої черги до майна померлого.

З позову вбачається, що ОСОБА_1 звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини з пропуском встановленого законом шестимісячного строку, оскільки вважала, що вона фактично прийняла спадщину після смерті батька.

Зазначене підтверджується відповіддю П'ятої Київської державної нотаріальної контори від 25 січня 2016 року № 136/02-14 (а.с. 19).

Постановою П'ятої Київської державної нотаріальної контори № 616/02-3 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з тим, що право власності на частину квартири у померлого не виникло, оскільки не було за ним зареєстроване.

Статтею 256 ЦПК України визначено порядок розгляду справи про встановлення факту, що має юридичне значення.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідачем у справі ОСОБА_1 зазначила Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна.

Частиною 2 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до статей 5, 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду м. Києва та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження органу місцевого самоврядування.

Вбачається, що Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна не є належним відповідачем у справі.

Крім того, до компетенції Бюро як на день звернення позивача з позовом до суду, так і на день розгляду справи судом не належить здійснення державної реєстрації прав власності на нерухоме майно. Такі повноваження Бюро мало до 01 січня 2013 року.

Згідно ч. 1 ст. 33 ЦПК суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.

Представник позивача у судовому засіданні не заявляла клопотання про заміну неналежного відповідача. Зазначила, що відповідача визначив юрист при складенні позовної заяви.

З огляду на наведене, у задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст. 1272 ЦК України, ч. 2 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст. 5, 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218, 223 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, третя особа П'ята Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення, зобов'язання вчинити дії, визначення додаткового строку.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: