30.11.2016 227/4510/16-ц
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу

30 листопада 2016 року м. Добропілля

Суддя Добропільського міськрайонного суду Донецької області Корнєєва В.В., розглянувши заяву ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» в особі філії «Управління комунальних котелень» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг за централізоване опалення з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2

В С Т А Н О В И В :

Представник ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» в особі філії «Управління комунальних котелень» звернувся до суду із зазначеною заявою.

Розглянувши надані матеріали, суд приходить до висновку про необхідність відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

Як вбачається із заяви ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» в особі філії «Управління комунальних котелень» звернувся до суду із заявою, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з відповідачів суми заборгованості, що виникла у період з 01.10.2012 р. по 01.07.2016 року за послуги за централізоване опалення у розмірі 4 227,13 грн.

Відповідно до п.9 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23.11.2011 року № 14 наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов'язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Відповідно до ст.256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ст.257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1, а заявник просить видати судовий наказ про стягнення заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг за централізоване опалення з ОСОБА_1, ОСОБА_2.

Судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 96 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Оскільки власником квартири, розташованої за адресою: Донецька область, Добропільський район, м. Білицьке, вул. Харківська, 13/21 є ОСОБА_1, а заявник просить стягнути заборгованість також і з ОСОБА_2 заборгованість за послуги з централізованого опалення не може бути стягнута в безспірному порядку шляхом видачі судового наказу.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку щодо наявності спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 3 ст.100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що із заяви і поданих документів про видачу судового наказу про стягнення суми заборгованості вбачається спір про право, що є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу

Керуючись ст. ст.96, 100, 101, 256,257 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Відмовити ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» в особі філії «Управління комунальних котелень» у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг за централізоване опалення з ОСОБА_1, ОСОБА_2.

Розяснити заявнику, що згідно ч. 2 ст. 101 ЦПК України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Позивач у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Відповідно до ч.2 ст.99 ЦПК України в разі відмови в прийнятті заяви про видачу судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред'явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу зараховується до суми судового збору, встановленої за позовну заяву.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її проголошення, а особи, які брали участь у розгляді справи, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення ухвали суду, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В. В. Корнєєва

30.11.2016