Справа № 212/9317/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2016 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючої - судді Колочко О.В.,

за участі секретаря судових засідань Деменко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Кривого Рогу, у відповідності до ч. 2 ст. 197 ЦПК України за відсутності осіб, які беруть участь у справі та без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про оспорювання батьківства та виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батьківство,-

В С Т А Н О В И В:

10 листопада 2015 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 про оспорювання батьківства та виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батьківство, де вказував, що 08 вересня 2012 року він і відповідач уклали шлюб, який був зареєстрований у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області. Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 05 травня 2014 року шлюб між ними було розірвано. Під час перебування у шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_2 року народилася дитина - ОСОБА_4, про що 26 березня 2013 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області зроблено актовий запис № 388, і батьком записаний позивач відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України. Однак, заміж в 2012 році відповідач виходила за позивача вже на третьому місяці вагітності, і в приватній бесіді взимку 2014 року зізналася йому про те, що позивач не є біологічним батьком дитини. Оскільки позивач не бажає бути записаним в офіційних документах батьком чужої дитини, що в майбутньому може викликати небажані для нього юридичні наслідки, він звернувся до суду із даним позовом.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, надав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, в якій просила справу слухати у її відсутності, позов визнала в повному обсязі.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні встановлено, що сторони уклали шлюб 08 вересня 2012 року, який був зареєстрований Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 648 (а.с. 8).

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 05 травня 2014 року шлюб між сторонами розірвано (а.с. 12).

Під час перебування у шлюбі, ІНФОРМАЦІЯ_2 року у сторін народився син ОСОБА_4, в свідоцтві про народження якого батьком записаний ОСОБА_2 (а.с. 9).

Як вбачається з копії актового запису про народження № 388 від 26 березня 2013 року, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 року, батьком якого записаний ОСОБА_2 на підставі актового запису про укладання шлюбу № 648 від 08.09.2012 (а.с. 34).

Вказані обставини сторонами не оспорюються, ними визнаються. Крім того, що зазначені обставини сторонами визнаються, вони підтверджуються матеріалами справи, зокрема рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 24 червня 2015 року, ухваленому у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про виключення відомостей з актового запису про народження дитини (а.с. 10-11).

В зв'язку з цим, судом у відповідності із ст. 61 ЦПК України, визнані вказані обставини такими, що не підлягають доказуванню.

У відповідності до ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.

У відповідності із ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст. 122 СК України, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

Згідно роз'яснень Постанови Пленуму ВСУ від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після

реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком

дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України, - шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини.

Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Відповідно до статей 213, 215 ЦПК України, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім'я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст. 212 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. У разі коли ухилення сторони у справі зазначеної категорії від участі в експертизі або від подання необхідних матеріалів, документів тощо унеможливлює її проведення, суд відповідно до ст. 146 ЦПК України може визнати факт, для з'ясування якого її було призначено, або відмовити в його визнанні (залежно від того, хто зі сторін ухиляється, а також яке значення має для них ця експертиза).

Судом призначалася по справі судова біолого-генетична експертиза для визначення походження дитини та встановлення наявності чи відсутності кровної спорідненості між ОСОБА_2 та ОСОБА_4, однак відповідач ОСОБА_3 ухилилася від проведення експертизи, до експертної установи відмовилася з'являтися, а потім визнала позов у повному обсязі (а.с. 36-41, 49).

За таких обставин, суд визнає відсутність кровної спорідненості між ОСОБА_2 та ОСОБА_4.

З огляду на викладене, суд вважає, що позов ОСОБА_2 слід задовольнити та виключити з актового запису про народження дитини № 388 від 26 березня 2013 року, вчиненого Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, відомості про батьківство ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, оскільки запис про нього як про батька дитини вчинений у відповідності до ст. 122 СК України, і він в момент реєстрації себе батьком дитини, не знав, що не є її батьком.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 3, 10, 57-61, 88, 146, 209, 212, 213, 215 ЦПК України, ст.ст. 122, 136 СК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про оспорювання батьківства та виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батьківство задовольнити повністю.

Виключити відомості про ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстроване місце проживання якого: АДРЕСА_1, як батька дитини з актового запису про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, № 388 від 26 березня 2013 року, вчиненого Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: О. В. Колочко