Дата документу Справа №
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 334/7910/15-ц Головуючий у 1 інстанції: Нікітенко Н.П.
Провадження № 22-ц/778/3411/16 Суддя-доповідач: Пільщик Л.В.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«12» жовтня 2016 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з цивільних справ апеляційного суду Запорізької області у складі:

головуючого: Пільщик Л.В.

суддів: Маловічко С.В.

Кочеткової І.В.

за участю секретаря: Евальд Д.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу ОСОБА_3, ОСОБА_4 на рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 02 червня 2016 року по справі

за позовом Відкритого акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Центральних районних електричних мереж до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення вартості не облікованої електроенергії,

ВСТАНОВИЛА:

В серпні 2015 року ВАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Центральних районних електричних мереж звернулось до суду з позовом, який протягом розгляду справи уточнило, до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення вартості не облікованої електроенергії.

В обґрунтування вимог остаточно зазначило, що 24 лютого 2015 року контролерами Центрального районного відділення Запорізьких міських електричних мереж проведена перевірка дотримання Правил користування електроенергією за адресою: АДРЕСА_2 в якій проживають відповідачі.

За результатами перевірки було встановлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі іншого власника мереж з порушенням схеми обліку, підключення водонагрівача, що підтверджується актом №00137294 від 24 лютого 2015 року.

Згідно з п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.06 № 562, визначено обсяг та вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН і виписано рахунки у сумі 4 476,53 грн.

На час подання позовної заяви відповідачами обов'язок щодо сплати вказаної заборгованості не виконано.

На підставі зазначеного просило стягнути солідарно з відповідачів на користь ВАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Центрального РЕМ вартість не облікованої електроенергії в розмірі 4 476 грн. 53 коп. та судовий збір в сумі 243,60 грн.

Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 02 червня 2016 року позов задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_3, ОСОБА_4, які мешкають за адресою : АДРЕСА_1 на користь ВАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Центральних районних електричних мереж 4476 грн. та судовий збір 243 грн. 60 коп.

Апеляційне провадження відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_3, ОСОБА_4.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3, ОСОБА_4, посилаючись на те, що позов подано неналежним позивачем, порушення норм процесуального права, невірне застосування п. 3.3. «а» Методики, просять скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення по суті позовних вимог, стягнути з позивача судовий збір.

Заслухавши у засіданні апеляційного суду суддю-доповідача, пояснення учасників апеляційного розгляду, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

У відповідності до ч.1 ст.303 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Суд першої інстанції оцінив представлені сторонами матеріали відповідно до вимог ст.212 ЦПК України за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, правильно застосував норми матеріального права про зобов*язання власників та відповідальність споживачів і дійшов обгрунтованого висновку про наявність підстав для покладення на відповідачів відповідальності за порушення Закону України "Про електроенергетику", Правил користування електричною енергією для населення, які призвели до спричинення підприємству збитків.

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Частинами 2, 11 статті 27 зазначеного Закону встановлено, що правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, енергопостачальник має право, зокрема: перевіряти справжність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Згідно з п. 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією.

Пунктом 53 Правил встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

У пункті 4 Методики зазначені підстави для складання акта про порушення правил та вимоги до його змісту.

Так, пункт 4.1. містить вимогу про те, що факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3 (пункт 4.2).

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті (пункт 4.5.).

В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення (пункт 4.6.).

Судом установлено, що 24 лютого 2015 року працівниками ВАТ «Запоріжжяобленерго» за адресою:АДРЕСА_1 ,- у присутності співвласників квартири було виявлено факт безоблікового споживання електроенергії, до квартири здійснено самовільне підключення проводки до ектромереж балансоутримувача будинку з порушенням схеми обліку. Так, у ваній кімнаті відповідачами був встановлений водонагрівальний бак, при ввімкненні якого електроенергія споживалася, однак лічильником спожита електроенергія не обліковувалася. Це зафіксовано актом №00137294 з відображенням схеми підключення, який складено та підписано трьома представниками енергопостачальника .

Акт підписаний споживачем ОСОБА_4 , при цьому з приводу самого порушення та зафіксованих параметрів зауваження до акту не вносилися (а.с.4 ) .

Зазначений акт, схема ,фото, рішення комісії з розгляду актів та покази свідка ОСОБА_5 є належними та допустими доказами порушення відповідачами ПКЕЕН та надає підстави для нарахування збитків, завданих безобліковим використанням електричної енергії ( а.с.4,43,44,45,46,47,48).

Доводи відповідачів,що вони не особисто встановлювали та підключали водонагрівач,а винаймали електрика ,не можуть бути прийняті до уваги. Відповідно до вимог ст. 322 ЦК України тягар утримання майна покладається на власника. Статтею 319 цього Кодексу встановлено, що власність зобов'язує.

Установивши, що відповідачі є співвласниками квартири,вони проживаєть та зареєстровані в квартирі, порушення ОСОБА_3., ОСОБА_4 полягає в спільному безобліковому споживанні електричної енергії,суд отбгрунтовано визнав,що вони несуть солідарну відповідальність за порушення Правил користування електроенергією.

Розрахунок розміру завданих збитків здійснено на підставі п.п б п.3.3 Методики і визначено в сумі 4476 грн.53 коп.

Відповідно до п.3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики № 562 від 04.05.2006 року ( у редакції від 18.12.2008 року, від 18.12.2008 року, від 14.10.2010 року), вона застосовується у разі вчинення такого порушення ПКЕЕН, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Згідно з абз.2 пп. "а" п.3.3 Методики у редакції, що діє з 08.02.2007 року, якщо споживач встановив пристрій, що знижує покази засобу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за користування електричною енергією з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (у разі, якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

З огляду на наведене, кількість днів при розрахунку збитків визначається з урахуванням характеру і способу виявленого в діях споживача порушення Правил користування електричною енергією для населення. Якщо споживач допустив самовільне підключення приховано й представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, то розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи допуску в експлуатацію електроустановки споживача, але не більше ніж за три роки.

Отже, для застосування другого або третього абзацу підпункту а) п.3.3 Методики визначальною обставиною в даному випадку є можливість виявлення представниками постачальника електричної енергії порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки.

Розділом 1 Правил користування електричною енергією, затвердженими постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28 з подальшими змінами та доповненнями передбачено два види перевірок, визначені поняття контрольного огляду та технічної перевірки.

Так, контрольний огляд засобу обліку передбачає виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблюваних матеріалів самовільних підключень.

Технічна перевірка - це виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку та іншим нормативно-технічним документам.

Пунктом 38 ПКЕЕН, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 р. № 1357 передбачено обов'язок енергопостачальника проводити не менш як 1 раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів, п. 3.33 ПКЕЕ передбачено періодичність проведення технічних перевірок - не рідше 1 разу на 3 роки.

Враховуючи, що виявити порушення, що мало в даному випадку прихований характер, оможливо було в результаті технічної перевірки, а не контрольного огляду засобу обліку, колегія суддів погоджується з висновками суду що перерахунок за спожиту електричну енергію повинен здійснюватись у відповідності до абзацу 2 підпункту а) п.3.3 Методики, тобто з дати останньої технічної перевірки, але не більше ніж за три роки.

Оскільки технічна перевірка не проводилася за адресою відповідачів більше трьох років період нарахування вартості необлікованої електричної енергії визначений позивачем з 24.02.2012 року-по 24.02.2015 р. і ґрунтується на вимогах другого абзацу підпункту а) п.3.3 Методики.

Наданий ОСОБА_4 чек правильно не прийнятий судом в якості доказу,оскільки він не містить в собі даних про обставини ,які входять в предмет доказування у даній справі. ( а.с.16).

З вищевикладених підстав колегією суддів відхиляються доводи апеляційної скарги про необхідність застосування підпункту б) п.3.3 Методики.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про стягнення збитків за безоблікове користування електричною енергією в розмірі 4476 грн.53 коп. за три роки, що передували дню виявлення порушення, виходячи з добової величини розрахункового споживання електричної енергії.

Інших доводів апеляційна скарга не містить.

В рішенні повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 307 ЦПК України за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апеляційний суд має право постановити ухвалу про відхилення апеляційної скарги і залишення рішення без змін.

Згідно ст.308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 307,308 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, ОСОБА_4 відхилити.

Рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 02 червня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді: