Справа № 211/2086/16-ц
Провадження № 2/211/1580/16
Р і ш е н н я

і м е н е м У к р а ї н и

17 жовтня 2016 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Бардін О. С.

при секретарі Зоріній С.М.

за відсутності: позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в :

позивач 12 травня 2016 року звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, вказавши, що 09 вересня 2015 року помер його батько ОСОБА_3.

Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді частки квартири АДРЕСА_1. За життя батько склав заповіт, яким усе належне йому майно заповідав йому та його сину ОСОБА_2.

Він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак постановою державного нотаріуса Четвертої криворізької державної нотаріальної контори йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії: у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_4, яка померла 23 липня 2007 року у звязку з тим, що він пропустив встановлений законом строк прийняття спадщини після її смерті. Крім того нотаріус зазначив, що не підтверджується факт родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_3.

Квартира АДРЕСА_2 була власністю його та його батьків. Мати померла 23.07.2007 р., заповіту вона не складала, а він після її смерті не подав заяву про прийняття спадщини оскільки вважав, що належна матері частка буде розподілено автоматично між ним з батьком як співвласниками квартири.

Тому просить визнати поважними причини пропуску строку та встановити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4, померлої 23 липня 2007 року три місяці з моменту набрання рішенням чинності та встановити факт родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 як подружжям.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про слухання справи у його відсутність, на задоволенні вимог наполягає.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, до суду надійшло заперечення на позов, в якому він вказав, що строк було пропущено його батьком без поважних причин. Його дідусь ОСОБА_3 автоматично вступив у спадщину на частку квартири його дружини, якою була ОСОБА_4, так як проживав в цій квартирі. Їх шлюб підтверджується печаткою у його паспорті. А оскільки його дідусь помер 09.09.2015р. та залишив заповіт, його спадкоємцями є він та позивач в рівних частках. Таким чином він вважає, що вони з батьком мають право вступити у спадщину удвох, залишену дідусем та бабусею, оскільки вони з батьком своєчасно подали заяву на вступ у спадщину.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню.

У судовому засіданні встановлено, що на підставі свідоцтва № 1939 про справо власності на житло від 19 листопада 1993 р. квартира АДРЕСА_3 належала ОСОБА_4, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на праві приватної спільної сумісної власності (а.с. 10 копія свідоцтва).

23 липня 2007 року ОСОБА_4 померла (а.с. 11 копія свідоцтва про смерть).

Згідно заповіту від 27 вересня 2014 року ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповідав належне йому на дату смерті майно ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у рівних частках кожному (а.с. 6 копія заповіту).

09 вересня 2015 року ОСОБА_3 помер (а.с. 12 копія свідоцтва про смерть).

Постановою державного нотаріуса Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори ОСОБА_5 від 22 квітня 2016 р. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої 23 липня 2007 року своєї матері ОСОБА_4, оскільки ОСОБА_1 пропустив встановлений законом 6-місячний строк прийняття спадщини після її смерті. Крім того, не підтверджується факт родинних відносин між ОСОБА_4 та її чоловіком ОСОБА_3 (а.с.13 - постанова).

Відповідно до п.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом норм статей 1268 - 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Так, відповідно до частин 3, 4 ст. 1268 ЦК спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, він не заявив про відмову від неї.

Зазначені особи вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків їхньої відмови від спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно роз'яснень, які містяться у абз. 6 п. 24 ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7, поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Судом не встановлено поважних причин пропуску позивачем протягом дев'яти років строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті 23 липня 2007 року його матері ОСОБА_4, тому відсутні підстави для надання йому додаткового строку. Посилання позивача на необізнаність норм закону не є поважною причиною пропуску строку.

Крім того суд приймає до уваги заперечення відповідача в частині того, що ОСОБА_3 за життя фактично прийняв спадщину після смерті дружини ОСОБА_4, а отже належна за життя ОСОБА_4 частка в квартирі підлягає спадкуванню обома спадкоємцями за заповітом після смерті ОСОБА_3

Не може бути встановлений факт родинних стосунків чоловіка та дружини.

Згідно копії паспорту ОСОБА_3 (а.с.4) відомо місце та час реєстрації його шлюбу з ОСОБА_6 - Павловській в/ЗАГС Ленінградської області, 12.07.1949 року.

Керуючись ст. ст. 1261, 1270, 1272 ч.3 ЦК України ст. 10,11,60,209,212-215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

в позові ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин відмовити повністю.

На рішення може бути подана апеляційна скарга в апеляційний суд Дніпропетровської області через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: ОСОБА_7