441/1643/15-ц 2/441/80/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2016 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Ференц О.І.

при секретарі - Сорока М.В.,

з участю позивача - ОСОБА_1

та її представника - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Городок цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Угрівської сільської ради Городоцького району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - ОСОБА_3, про встановлення юридичного факту та визнання права власності на будинковолодіння в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

01.12.2015р. позивач звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_4, яка до дня смерті проживала і була зареєстрована в АДРЕСА_1. Після смерті її матері відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі і на вказане вище будинковолодіння, зведене у 1973р.. Забудовником вказаного будинку був її дід - ОСОБА_5, якому для будівництва будинку виділялася земельна ділянка рішенням загальних зборів колгоспу "Іскра" від 15.06.1969р.. Після смерті ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 головою двору та фактичним власником будинковолодіння стала її бабця - ОСОБА_6. Рішенням Угрівської сільської ради Городоцького району Львівської області № 29 від 30.05.1996р. ОСОБА_6 було передано у приватну власність земельну ділянку площею 0.10 га для обслуговування житлового будинку з господарськими спорудами. Проте ні ОСОБА_5, ні ОСОБА_6 за свого життя не оформили належним чином правовстановлюючих документів на будинковолодіння.

Вказувала, що після смерті бабці ІНФОРМАЦІЯ_4 головою двору стала вважатися її матір - ОСОБА_4. Оскільки спірне будинковолодіння відноситься до суспільної групи "колгоспний двір", спадщина на нього не відкривалася. Станом на 1991р. у будинковолодінні були зареєстровані та проживали ОСОБА_5 (голова двору), ОСОБА_6, ОСОБА_4, її мати, та ОСОБА_7 (її батько), який помер ІНФОРМАЦІЯ_5. Таким чином її мати була останнім членом колгоспного двору. Вона є єдиним спадкоємцем першої черги спадкування за законом майна ОСОБА_4, спадщину фактично прийняла, оскільки постійно проживала з матір'ю на момент її смерті в спірному будинковолодінні. Вона звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність правовстановлюючих документів на будинковолодіння.

Зазначала, що не може знайти свідоцтва про народження її матері - ОСОБА_4 для підтвердження того факту, що вона була донькою ОСОБА_6 та ОСОБА_5. Отримати Витяг із актового запису про народження із органів РАЦС також неможливо, оскільки її матір народилася в Польщі, разом з батьками у 1945р. під час операції "Вісла" була переселена із с. Типин Томашівського повіту РП у Львівську область. Ці обставини змусили її звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин між її матір'ю і ОСОБА_6 та ОСОБА_5. Вказаний факт підтверджується виписками із погосподарських книг , а також це можуть підтвердити свідки.

Оскільки ОСОБА_4 після смерті своїх батьків правомірно стала фактичним власником житлового будинку на АДРЕСА_1, вона є єдиним спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті матері, вважає, що є підстави для визнання за нею права власності на спірне будинковолодіння.

Просила суд ухвалити рішення, яким встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_4, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1, була донькою ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4, та визнати за нею право власності на будинковолодіння АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Представник відповідача - Угрівської сільської ради Городоцького району Львівської області, в судове засідання не з'явився, проте 14.12.2015р. від нього надійшла письмова заява про розгляд справи у його відсутності. Заперечень проти позову не має (а.с.52).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - ОСОБА_3, в судове засідання не з'явився, в матеріалах справи є нотаріально посвідчена заява про розгляд справи у його відсутності. Позов просить задоволити (а.с.64).

Як пояснили у судовому засіданні свідки ОСОБА_9 та ОСОБА_10, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були батьками матері позивача - ОСОБА_4. Жили вони усі троє разом у с. Черлянське Передмістя Городоцького району Львівської області.

Заслухавши пояснення позивача, її представника, свідків, а також дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підставний та підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_1 належав до суспільної групи «колгоспний двір», головою якого був ОСОБА_5 (а.с.23-25).

Відповідно до п.6 постанови Пленуму ВСУ від 22.12.1995р. № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» (з наступними змінами) право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991р. не втратили права на частку в його майні. Розмір частки члена двору визначається виходячи із рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних.

Згідно даних погосподарських книг с. Черлянське Передмістя Городоцького району Львівської області станом на 01.01.1991р. та 01.01.1992р. у вказаному колгоспному дворі проживали, а отже набули статусу членів колгоспного двору, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 (а.с.24). Таким чином останні стали власниками по 1/4 частині будинковолодіння АДРЕСА_1 кожен.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.7).

Згідно ст.549 ЦК України в редакції 1963р. визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. При цьому згідно ст.529 цього ж кодексу при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Відповідно до даних довідки Угрівської сільської ради Городоцького району Львівської області № 2277 від 05.11.2015р. станом на момент смерті ОСОБА_5 з ним були зареєстровані дружина - ОСОБА_6, дочка - ОСОБА_4, та зять ОСОБА_7 (а.с.30). Згідно даних Городоцької державної нотаріальної контори спадкова справа після смерті ОСОБА_5 не заводилася. Оскільки ОСОБА_6 та ОСОБА_4 були спадкоємцями першої черги спадкування за законом майна ОСОБА_5 як його відповідно дружина та дочка, вони стали власниками по 3/8 частини майна колгоспного двору (1/4 частина належала їм як членам колгоспного двору і по 1/8 вони успадкували після смерті ОСОБА_5).

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_7, батько позивача (а.с.12-13) помер (а.с.10), не склавши за свого життя заповіту. Спадкоємцями першої черги спадкування за законом його майна, які фактично прийняли спадщину, так як проживали з ним на момент його смерті, були його дружина - ОСОБА_4, та дочка - ОСОБА_1 (а.с.32). ОСОБА_3, син ОСОБА_7 (а.с.61), не проживав з батьком на момент його смерті, з 1999р. зареєстрований у м. Львові згідно даних паспорта громадянина України (а.с.59), до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька не звертався, про що свідчить відсутність заведеної спадкової справи на ім'я ОСОБА_7 (а.с.49). Таким чином після смерті ОСОБА_7 його дружина і відповідно мати ОСОБА_1 - ОСОБА_4, стала власником 1/2 частини будинковолодіння АДРЕСА_1, а позивач власником 1/8 частини такого.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.346 ЦК України право власності припиняється у разі смерті власника. Згідно положень ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_6 (а.с.8). Згідно довідки Угрівської сільської ради Городоцького району Львівської області № 2279 від 05.11.2015р. станом на момент її смерті з нею були зареєстровані дочка - ОСОБА_4, внучка - ОСОБА_1, чоловік внучки та троє правнуків (а.с.31). Спадкова справа після смерті ОСОБА_6 не заводилася (а.с.50), відтак спадкоємцем першої черги спадкування за законом її майна, яка фактично прийняла спадщину, так як проживала зі спадкодавцем на момент смерті останнього і не подавала заяви про відмову від прийняття спадщини, була лише ОСОБА_4, мати позивача (а.с.12-13), ставши власником 7/8 частин спірного будинковолодіння.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9), не склавши за свого життя заповіту. ОСОБА_1 як дочка померлої (а.с.12-13) фактично прийняла спадщину після смерті мами, так як проживала разом з нею на час відкриття спадщини (а.с.33) і не заявляла про відмову від неї (а.с.48). Інший спадкоємець першої черги спадкування за законом майна ОСОБА_4 - ОСОБА_3, не проживав із спадкодавцем на момент її смерті (а.с.59), подав суду нотаріально посвідчену заяву про те, що після смерті матері він не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, на таку не претендує і не заперечує, щоб спадщина була оформлена на його сестру - ОСОБА_1 (а.с.64). Таким чином позивач, успадкувавши 1/8 частину будинковолодіння АДРЕСА_1 після смерті батька, ОСОБА_1 після смерті матері стала фактичним власником усього спірного будинковолодіння (1/8+7/8).

Згідно п.1 ч.1 ст.256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між особами.

Той факт, що ОСОБА_4 була дочкою ОСОБА_6 та ОСОБА_5 стверджується ідентичністю інших її біографічних даних, зокрема дошлюбним прізвищем, вказаним у свідоцтві про одруження серії НОМЕР_1 від 29.10.1957р. (а.с.11) та по батькові, вказаним у цьому ж свідоцтві та свідоцтві про смерть (а.с.9), місцем її народження, зазначеним у вищевказаному свідоцтві, а саме с. Типин Томашівського району Польща, звідки її у складі родини - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 було переселено у 1945р. у Львівську область, що підтверджується архівною довідкою № В-4563-04/П від 18.03.2004р. (а.с.34), довідками Угрівської сільської ради № 947 від 29.10.2015р., № 2277, № 2279, № 2278 від 05.11.2015р. та показами свідків ОСОБА_9, ОСОБА_10.

Встановлення факту родинних відносин між матір'ю позивача ОСОБА_4 та ОСОБА_5 і ОСОБА_6 як між дочкою та батьками необхідне позивачу для належного оформлення своїх спадкових прав. Іншим чином встановити цей факт неможливо з огляду на відсутність актового запису про народження ОСОБА_4 (а.с.62).

ОСОБА_1 зверталася до приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Львівської області Марців І.В. із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері - ОСОБА_4, проте постановою від 05.11.2015р. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з огляду на відсутність правовстановлюючих документів на спірне будинковолодіння (а.с.35).

Враховуючи фактичне прийняття спадщини ОСОБА_1 частки у спадковому майні після смерті батька - ОСОБА_7 (1/8 частина будинковолодіння) та після смерті матері - ОСОБА_4 (7/8 цього ж будинковолодіння), відсутність інших спадкоємців за законом майна померлої ОСОБА_4, які б прийняли спадщину, суд вважає, що за позивачем у справі слід визнати право власності на будинковолодіння АДРЕСА_1.

На підставі викладеного, керуючись п.6 постанови Пленуму ВСУ від 22.12.1995р. № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» (з наступними змінами), ст.ст.529, 549 ЦК України в редакції 1963р., ст.ст.346, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст.10, 174, 209, 212, 214-215, 256 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов задоволити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, була дочкою ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності на будинковолодіння АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті батька - ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5, та матері - ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Городоцький районний суд Львівської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяО. І. Ференц