Справа № 186/72/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2016 року Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Кривошеї С. С. ,

при секретарі Кравченко А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з заявою про перегляд заочного рішення винесеного 22 лютого 2016 року по справі за позовом ОСОБА_2 акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, посилаючись на те, що на підставі виклику державного виконавця вих. №4260 її було запрошено до Першотравенського міського відділу державної виконавчої служби на 10 годину 23 серпня 2016 року, з метою повного своєчасного виконання виконавчого листа №186/72 від 15.03.2016 року. В той же день вона довідалася про те, що Першотравенським міським судом Дніпропетровської області було винесено заочне рішення про стягнення з неї на користь ОСОБА_2 акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 07 жовтня 2009 року в сумі 12 024 (дванадцять тисяч двадцять чотири) гривні 10 копійок, яка складається з заборгованості за кредитом в розмірі 5637,92 гривень, заборгованості по відсотках за користування кредитом в розмірі 4838,93 гривень, заборгованості за пенею та комісією в розмірі 498,48 гривень, штрафу (фіксована частина) в розмірі 500,00 гривень, штрафу (процентна складова) в розмірі 548,77 гривень. В той же день нею було отримано копію заочного рішення від 22 лютого 2016 року по справі № 186/72/16ц.

Згідно з інформацією, отриманою з єдиного державного реєстру судових рішень відповідно до ухвали Першотравенського міського суду Дніпропетровської області про відкриття провадження по справі розгляд справи було призначено до розгляду в судовому засіданні на 10:30 годину 22.02.2016 року.

22.02.2016 року тим же судом було ухвалено провести заочний розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до неї про стягнення заборгованості за кредитним договором. В той же день було винесено оскаржуване рішення, хоча згідно ч.4 ет.169 ЩІК України суд має право у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, вирішити справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (тобто постановити заочне рішення). Отже, як вбачається з матеріалів справи, повторно слухання справи навіть не було призначено.

Вказане рішення прийняте у її відсутність. Зазначена обставина не дозволила їй реалізувати свої процесуальні права, а також порушила принцип змагальності сторін.

Згідно з ст.227 ЦПК України відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше трьох днів з дня його проголошення. Вказаного рішення раніше вона не отримувала.

Відповідно до ст.228 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Дане рішення, на її думку, підлягає скасуванню та перегляду в новому порядку з наступних підстав:

Судом встановлено, що між ОСОБА_2 акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» та нею був укладений кредитний договір № б/н від 07 жовтня 2009 року, згідно якого відповідачу були видані кредитні кошти в розмірі 8100,00 гривень, у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, з відсотковою ставкою за користування кредитними коштами в розмірі 30,00% на рік, на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.

Цей факт не відповідає дійсності, так як до позовної заяви додано її заяву на отримання кредиту від 27.10.2009 року, на отримання кредиту у розмірі пятсот гривень з базовою процентною ставкою на момент підписання договору 1,9% в місяць, що складає 22,8% річних.

Позивач у своєму розрахунку з невідомих підстав з першого ж дня користування кредитним лімітом нараховує 30% річних. Потім в односторонньому порядку неодноразово підвищує процентну ставку (з 01.09.2014 року до 34,8% та з 01.04.2015 року до 43,2%), що суперечить приписам ст. 1056-1 ЦК України «Встановлений договором розмір процентів не може бути збільшений банком в односторонньому порядку» та статті 55 Закону України "Про банки і банківську діяльність" у якій зазначено, що "ОСОБА_3 забороняється в односторонньому порядку змінювати умови укладених з клієнтами договорів, зокрема, збільшувати розмір процентної ставки за кредитними договорами або зменшувати її розмір за договорами банківського вкладу (крім вкладу на вимогу), за винятком випадків, встановлених законом".

Вважає, що розрахунок суми боргу здійснено з порушенням діючого законодавства та не відповідає умовам договору.

Щодо нарахування позивачем пені та штрафу, зазначає наступне, згідно з заявою на отримання кредиту така відповідальність не передбачена взагалі, та відповідно до ч.2 ст.258 ЦК України спеціальна позовна давність в один рік встановлена щодо стягнення неустойки (пені, штрафу).

Згідно із ч. 5 ст. 261 ЦК України за зобов'язаннями з визначеним строком виконання, перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

У відповідності до ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові:

Так як судом було зясовано не всі обставини даної справи, винесене рішення не може вважатися обґрунтованим. Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У судове засідання 18 жовтня 2016 року заявник ОСОБА_1 та її представник за дорученням ОСОБА_4 не зявились, представник ОСОБА_4 надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник позивача ОСОБА_2 акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заявлені вимоги не визнав та направив на адресу суду заперечення згідно яких, рішенням Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 22.02.2016 року було задоволено позовну заяву ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

ОСОБА_1 подала заяву про перегляд заочного рішення.

ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" згідно до статті 27 ЦПК України вважає за необхідне надати письмові заперечення на заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.

ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" повністю не погоджується із заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення та вважає, що ухвалене рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 22.02.2016 року є цілком законним та обґрунтованими, а підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України скасування заочного рішення можливе лише за наявності двох обставин: 1) поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд; 2) наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідач був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи шляхом надіслання повісток рекомендованими листами з повідомленням. Невручення конвертів за закінченням терміну зберігання вважається належним повідомленням особи про виклик до суду (ч. 3, 5 ст. 74 ЦПК України). Письмових заперечень і доказів в підтвердження своїх заперечень, а також заяви про відкладення розгляду справи відповідач не надав, причини неявки, що могли бути визнані поважними, не повідомив, тому на підставі ст. 224 ЦПК України суд провів заочний розгляд справи.

Дане заочне рішення суду було надіслано відповідачу.

Доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення, суду не надано.

Стосовно підвищення процентної ставки.

Згідно ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка може бути фіксованою або змінною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором.

Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

Під час укладення кредитного договору діяла процентна ставка по кредиту в розмірі 30.00 % на рік. Відповідач був ознайомлений з таким розміром відсоткової ставки про що свідчить особистий підпис в Справні про умови кредитування від 27.10.2009 р. (міститься в матеріалах справи). Згідно відсоткової ставки розмір відсоткової ставки складає 2,5 % на місяць, що дорівнює 30,00 % на рік. Вказаний розмір відсоткової ставки зазначено і в розрахунку заборгованості.

Далі відсоткова ставка була змінена, що підтверджується наказами банку (додаються).

Необхідно зазначити, що підвищення процентної ставки відбулося тільки за витратами з певної дати (дата зазначається в наказі), що дає можливість у разі незгоди з новою процентною ставкою погасити наявну заборгованість за кредитом по раніше встановленій процентній ставці, що являється суттєвою перевагою для клієнта і не порушує його право на незмінність процентної ставки по уже наявному боргу.

Зазначені зміни повністю узгоджуються з Умовами та правилами надання банківських послуг та Відповідача було ознайомлено із зазначеними змінами.

Зокрема згідно п. 5.3 кредитного договору, Банк має право проводити зміни ОСОБА_3, а також-інших умов обслуговування карткового рахунку, про що інформує клієнта шляхом надання виписки по картковому рахунку. При підключенні Держателя до системи INTERNET-banking (Приват24) надання виписок здійснюється через даний комплекс. При підключенні Клієнта до комплексу Mobile-banking Банк надає можливість доступу до інформації про стан рахунку шляхом використання функції SMS-повідомлень.

Таким чином, розмір відсоткової ставки за кредитом може змінюватись ОСОБА_3 за умови інформування позичальника шляхом надання виписки по картковому рахунку.

Відповідно до п. 6.3. Договору в обов'язки клієнта входить отримувати виписки про стан картрахунку і проведені операції по картрахунку.

Неотримання виписки або несвоєчасне отримання не звільняє Держателя від виконання своїх зобов'язань за договором (п. 8.1. Правил).

Як бачимо, умови про порядок внесення змін до ОСОБА_3 по кредиту були закладені з самого початку, тобто Відповідач перед підписанням кредитного договору мав можливість ознайомитися з його умовами (умовами кредитного договору) і в разі незгоди з запропонованими умовами відмовитися від укладення такої угоди, під час підписання договору Відповідача влаштовували умови вищевказаного договору про що свідчить його підпис.

Відповідно до п. 6.4 Умов та Правил надання банківських послуг Клієнт зобов'язаний у разі незгоди зі змінами Умов та Правил надання банківських послуг та/або ОСОБА_3 надати ОСОБА_3 письмову заяву про розірвання цього Договору і погасити заборгованість, що виникла перед ОСОБА_3, у тому числі й заборгованість, що виникла протягом 30 днів з моменту повернення Карток, виданих Власнику і його Довіреним особам.

На сьогоднішній день заяв про розірвання кредитного договору від Відповідача до ОСОБА_3 не надходило, більше того Відповідач, активно користувався карткою, в тому числі неодноразово здійснював погашення заборгованості останнє з яких 24.07.2015 року, що являється підтвердженням прийняття діючих умов договору.

Правомірність зміни умов договору також підтверджується Постановаю № 5 Пленуму ВИЩОГО СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО СУДУ УКРАЇНИ З РОЗГЛЯДУ ЦИВІЛЬНИХ І КРИМІНАЛЬНИХ СПРАВ від 30 березня 2012 року Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин. При вирішенні питання щодо правомірності підвищення банком чи іншою фінансовою установою процентної ставки суди також повинні розрізняти умови кредитного договору, які встановлюють односторонню зміну умов договору, від умов договору, що встановлюють погоджену сторонами процедуру зміни договору шляхом прийняття позичальником пропозиції кредитора про зміну умов договору відповідно до. вимог статей 641-642 ЦК або в порядку, визначеному частиною шостою статті 1056-1 ЦК.

У разі нормалізації ситуації, банком буде розглядатися питання про зниження ставок.

Стосовно правомірності стягнення неустойки банком.

Згідно ст. ст. 526, 527, 530, 629 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Договір обов'язковий до виконання сторонами.

Згідно ч.1 ст. 624 ЦК України, якщо за порушення зобов'язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному обсязі, незалежно від відшкодування збитків.

Згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання: штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання

Сторони досягай згоди і уклали кредитний договір, в якому передбачили умови сплати пені та штрафу.

Правомірність стягнення пені:

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, у тому числі і сплата неустойки. Розмір пені зазначається в тарифах.

Формула нарахування пені:

Нарахування пені за кредитними картами здійснюється з 01.05.2009 року в розмірі 1% від суми заборгованості, але не менше 30 грн., дані зміни затверджені Наказом СП-2009-289 від 07.04.2009 року.

В подальшому Наказом СП-2013-6500941 от 28.01.2013 р. розмір пені було збільшено до 50 грн., яка нараховується щомісячно у разі виникнення простроченої заборгованості по кредиту на суму від 100 грн.

05.07.2013 року Наказом СП-2013-6783906 внесені зміни в тарифи банківського обслуговування щодо розміру пені, а саме:

- у разі виникнення простроченої заборгованості на протязі одного місяця - сплачується пеня в розмірі 50 грн.;

- у разі виникнення простроченої заборгованості другий місяць поспіль - сплачується пеня в розмірі 100 грн.

Щодо нарахування штрафів:

Сторони за договором передбачили у разі порушення Позичальником термінів платежів по будь-якому з грошових зобов'язань більше ніж на 120 днів ОСОБА_3 нараховується

штраф за формулою: "500" грн. + "5" % від заборгованості за кредитом, що передбачено п. 8.6 Умов та Правил надання банківських послуг.

Цей штраф за жодними обставинами не виражається у твердій грошовій сумі, оскільки хоча в розрахунку він і складається з двох частин (фіксована складова + процентна складова), але юридично вони складові формули, за якою обчислюється нероздільне (цілісна) сума в залежності від розміру невиконаних або неналежно виконаних зобов'язань.

Щодо правомірності внесення змін до Умов та Правил надання банківських послуг та ОСОБА_3 пояснюємо:

Згідно Умов та Правил надання банківських послуг Банк має право :

Згідно п. 5.3 кредитного договору. ОСОБА_3 має право проводити зміни ОСОБА_3, а також інших умов обслуговування карткового рахунку, про що інформує клієнта шляхом надання виписки по картковому рахунку. При підключенні Держателя до системи INTERNFT-banking (Приват24) надання виписок здійснюється через даний комплекс. При підключенні Клієнта до комплексу Mobile-banking Банк надає можливість доступу до інформації про стан рахунку шляхом використання функції SMS-повідомлень.

Відповідно до п. 6.3. Договору в обовязки клієнта входить отримувати виписки про стан картрахунку і проведені операції по картрахунку.

Неотримання виписки або несвоєчасне отримання не звільняє Держателя від виконання своїх зобов'язань за договором (п. 8.1. Договору).

Тобто Відповідач мав можливість самостійно знайомитися з балансом свого карткового рахунку та змінами Умов та Правил надання банківських послуг та ОСОБА_3 шляхом отримання інформації через Інтернет.

Як бачимо, умови про порядок внесення змін до ОСОБА_3 банківського обслуговування були закладені з самого початку, тобто Відповідач перед підписанням кредитного договору мав можливість ознайомитися з його умовами (умовами кредитного договору) і в разі незгоди з запропонованими умовами відмовитися від укладення такої угоди, під час підписання договору Відповідача влаштовували умови вищевказаного договору про що свідчить його підпис.

Стосовно строку позовної давності.

Відповідно до ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Тобто, позовна давність - це встановлений законом строк, протягом якого особа, право якої порушено, може вимагати примусового здійснення або захисту свого права шляхом подання позовної заяви до суду, -

Згідно ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно до ст. 264 ЦК України: Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов'язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Із розрахунку заборгованості колонка "Сума погашення за наданим кредитом" та виписки по рахунку (додається) слідує, що Відповідач періодично здійснював погашення заборгованості по кредиту, останній платіж було здійснено 24.07.2015 року в сумі 400.00 грн.

Таким чином, строк позовної давності розпочинається з наступного дня, тобто з 25.07.2015р. та відповідно спливає 25.07.2018 року, Позивач же звернувся до суду з позовом до відповідача в 14.01.2016 року до спливу строку позовної давності.

ОСОБА_1 не надала жодних доказів до заяви про перегляд заочного рішення, які можуть слугувати підставою для скасування рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 22.02.2016 року.

Всі твердження відповідача зазначені в заяві є надуманими, повністю спростовуються доказами по справі та не впливають на зміст ухваленого рішення.

Згідно ст.231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню, а заочне рішення скасуванню та призначенню справи до розгляду в загальному порядку, з метою правильного вирішення спору.

Керуючись ст. ст. 231-232, 209, 210, 219 ЦПК України,- суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення - задовольнити.

Скасувати заочне рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 22 лютого 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Призначити справу до судового розгляду на 14 годин 00 хвилин 01 листопада 2016 року.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: С.С. КРИВОШЕЯ.