Справа № 309/80/16-ц
Провадження № 2/309/465/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2016 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.

при секретарі: Раковці Г.Ю.

з участю представника позивачів: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4

до

ОСОБА_5, відділу ДВС Хустського РУЮ,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України в особі Закарпатської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, Головне територіальне управління юстиції у Закарпатській області, приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу ОСОБА_6

про визнання прилюдних торгів недійсними, скасування актів державного виконавця про проведення електронних торгів та скасування свідоцтв про право власності,

с у д

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_5, відділу ДВС Хустського РУЮ про визнання прилюдних торгів недійсними, скасування акту державного виконавця про проведення електронних торгів та свідоцтв, виданих приватним нотаріусом. Посилаються на те, що при розгляді Хустським районним судом цивільної справи за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус ОСОБА_7 про скасування свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності на земельну ділянку позивачам стало відомо, що за результатами електронних торгів ОСОБА_5 придбала належні їм частки у житловому будинку №22 по вул. Мала в м.Хуст. Після звернення до ДВС позивачам надали відповідь, що належні їм частки у вказаному житловому будинку виставлялися для реалізації на електронних торгах і в результаті уцінки, проведеної державним виконавцем були реалізовані за 50 % вартості. Вважають, що електронні торги були проведені з грубим порушенням норм чинного законодавства і їх результати повинні бути визнані недійсними з наступних підстав. Відповідач ОСОБА_5 є рідною сестрою позивачів, у 2013 р. її чоловік ОСОБА_8 звернувся із позовом до позивачів про накладення стягнення на спадкове майно за померлою матірю у розмірі 1/6 частини від суми боргу, що становило по 21666,60 грн. на кожного. Рішенням Хустського районного суду від 29.10.2013 р. вказаний позов задоволено. 25.11.2013 р. було відкрито виконавче провадження. В ході проведення виконавчого провадження позивачам двічі надавалися висновки експерта про вартість майна від 21.02.2014 р. та 04.11.2014 р. Останнім висновком визначено, що вартість належних їм часток у будинку становить 33097,00 грн. кожна. З вказаним висновком позивачі погодилися та не оскаржували. З відповіді начальника відділу ДВС їм стало відомо, що електронні торги призначалися тричі: 25.12.2014 р., 29.01.2015 р. та 03.03.2015 р. Уцінка майна проводилася двічі: 26.12.2014 р. та 30.01.2015 р.

Відповідно до ст.62 ЗУ «Про виконавче провадження» не реалізовано на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах протягом двох місяців майно підлягає уцінці державним виконавцем, що проводить в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів чи аукціону такими, що не відбулися, або закінчення двомісячного строку реалізації майна на комісійних умовах. Однак, державний виконавець уцінив наше майно в день визнання електронних торгів такими, що не відбулися. Цією ж нормою передбачено, що у разі нереалізації майна в місячний строк з дня проведення уцінки воно повторно уцінюється а такому самому порядку, але не більш як на 50 % початкової вартості майна. Повторну уцінку державний виконавець провів у день визнання повторних торгів такими, що не відбулися, тобто 30.01.2015 р.Згідно ч.6 вищевказаної статті у разі якщо в місячний строк з дня проведення повторної уцінки майно не реалізовано на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах, державний виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна. При цьому стягувач набуває права власності на це майно за первісною вартістю. Повторна уцінка майна відбулася 30.01.2015 р., тому відповідно реалізація майна мала відбутися до 01.03.2015 р. Але цього не відбулося, а відповідно державний виконавець зобовязаний був здійснити заходи, визначені ч.6 ст.62 ЗУ «Про виконавче провадження», а саме запропонувати стягувачу залишити це майно за собою. Однак цього здійснено не було і за результатами проведених незаконно з перевищенням наданого місячного строку електронних торгів дружиною стягувача набуто право власності на це майно. Тобто стягувачем в даному виконавчому провадженні шляхом зловживання своїми правами набуто право власності на майно позивачів за половину вартості цього майна. Таким чином були порушені їхні права, оскільки майно, на яке накладено стягнення для погашення боргу їхньої матері перед ОСОБА_8, незаконно уцінено і не забезпечило покриття всієї суми боргу як вказано у рішенні суду. А тому державний виконавець не мав повноважень знижувати вартість майна до суми, яка не покривала вартості боргу.

Пунктом 3.11. Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом МЮУ від 27.10.1999 р. №68/5 визначено, що спеціалізована організація протягом трьох робочих днів з дня публікації інформаційного повідомлення про проведення прилюдних торгів письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна. Жодного разу позивачів не повідомляли ні про уцінку їхнього майна, на про даті проведення торгів, чим також було порушено їхні права, оскільки позбавлено права бути поінформованими про умови реалізації їхнього майна. Крім того, згідно Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджено наказом МЮУ від 16.04.2014 р. №656/5 після повторного розрахунку переможця торгів за придбане майно на підставі протоколу про проведення прилюдних торгів та копій документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець протягом пяти робочих днів складає акт про проведені прилюдні торги і подає його на затвердження начальнику відповідного органу ДВС. Пунктом 7 даного Порядку визначено, що копія акту надсилається стягувачу, боржнику та організатору. Однак, такий документ позивам не надсилався, а тому про проведені торги їм не було відомо до того часу, як ОСОБА_5 подала позов до суду. Отже, вважають, що електронні торги з продажу часток позивачів у житловому будинку №22 по вул. Мала в м.Хуст відбулися з грубим порушенням та з порушенням їхніх прав та інтересів, що є підставою для визнання їх недійсними. Просять визнати результати прилюдних торгів по реалізації двох часток 1/6 частини житлової одноповерхової будівлі з надвірними спорудами, що розташовані за адресою м.Хуст, вул.Мала,22, що належали їм, які відбулися 03.03.205 р. недійсними. Скасувати акти державного виконавця про проведення електронних торгів, затверджені начальником відділу ДВС Хустського РУЮ 16.03.2015 р. та свідоцтва, видані приватним нотаріусом ОСОБА_6 за реєстровими №№2080,2078 від 27.04.2015 р.

В судовому засіданні представник позивачів ОСОБА_1, яка діє на підставі довіреностей, позов підтримала повністю, посилаючись на наведені в ньому обставини. Просить суд його задоволити.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не зявилася. Подала суду заяву, в якій просить суд провести розгляд справи у її відсутності. В задоволенні позову відмовити.

В поданих запереченнях відповідач ОСОБА_5 зазначає, що відповідно до ст.62 ч.5 ЗУ «Про виконавче провадження» не реалізоване на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах протягом двох місяців майно підлягає уцінці державним виконавцем, що проводиться в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів чи аукціону такими, що не відбулися, або закінчення двомісячного строку реалізації майна на комісійних умовах. Майно може бути уцінене не більш як на 30 відсотків. У разі нереалізації майна в місячний строк з дня проведення уцінки воно повторно уцінюється в такому самому порядку, але не більш як на 50 відсотків початкової вартості майна. Так, на веб-сайті електронних торгів електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, організатором торгів ДП «Інформаційний центр Міністерства юстиції України» зявилося повідомлення про проведення торгів 25.12.2014 р., а саме: 1/6 частини житлової одноповерхової будівлі з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою м.Хуст, вул. Мала, 22, реєстраційний номер лота 23542. Відповідно до протоколу №27687 проведення електронних торгів 26.12.2014 р. прилюдні торги по реалізації арештованого державними виконавцями майна, реєстраційний номер лота 23542, а саме 1/6 частина житлової одноповерхової будівлі з надвірними спорудами, що знаходиться за вищевказаною адресою не відбулися з підстав відсутності допущених учасників торгів. У звязку з цим на підставі ст.62 ЗУ «Про виконавче провадження» та розділом VІІ Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом МЮУ від 16.04.2014 р. №656/5, зареєстрованого в МЮУ від 16.04.2014 р. №427/25204, 26.12.2014 р. державним виконавцем проведено уцінку майна, а саме:1/6 частина житлової одноповерхової будівлі з надвірними спорудами. Після уцінки спального котеджу торги призначені на 29.01.2015 р. реєстраційний номер лота 34592, також не відбулись у звязку з відсутністю покупців. 30.01.2015 р. державним виконавцем проведено повторну уцінку. Тобто, державним виконавцем у відповідності до ст.62 ЗУ «Про виконавче провадження» було проведено уцінку (26.12.2014 р.) та повторну уцінку (30.01.2015 р.) в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів такими, що не відбулися. Крім того, у законі не зазначено, що уцінка майна повинна здійснюватися на протязі десяти днів з дня наступного за днем визнання прилюдних торгів такими, що не відбулися. 30.01.2015 р. державним виконавцем проведено повторну уцінку майна, а саме: 1/6 частина житлової одноповерхової будівлі з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою:м.Хуст, вул. Мала,22 на 50 % від початкової вартості, торги після уцінки призначено на 03.03.2015 р. Прилюдні торги відбулися, майно реалізовано за 16548,50 грн. Тобто, враховуючи вказану інформацію, торги все ж таки були призначені та проведені в місячний строк з дня проведення повторної уцінки, тобто у державного виконавця не виникла необхідність у повідомленні про це стягувачу і пропонуванні йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, оскільки таке майно було реалізованим. А тому, державним виконавцем було здійснено виконавчі дії у відповідності до ЗУ «Про виконавче провадження». Крім того, в матеріалах виконавчого провадження міститься заява адресована начальнику ВДВС Хустського РУЮ від ОСОБА_4 про те,що копію висновку експерта від 04.11.2014 р. отримано та останній просить здійснити реалізацію даного майна. Відповідно до ст.203 ч.1 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Протокол про те, що результати торгів фактично є договір купівлі-продажу, зміст вказаного договору відповідає вимогам закону. Всі вимоги, які встановлені чч.1-3,5,6 ст.203 ЦК України були дотримані та відсутніми є підстави для визнання правочину (результатів проведення торгів) недійсними в судовому порядку. Отже, при розгляді питання про дотримання при проведенні торгів положень п.3.11 Тимчасового положення суди мають установити чи було письмово повідомлено, зокрема боржнику, про дату, час, місце проведення прилюдних торгів та про стартову ціну, за якою майно пропонується до продажу. Проте, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способу захисту яких є визнання прилюдних торгів недійними. Після повного розрахунку переможця торгів за придбане майно на підставі протоколу про проведення прилюдних торгів та копій документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець протягом пяти робочих днів складає акт про проведені прилюдні торги і подає його на затвердження начальнику відповідного органу ДВС. Твердження позивачів, що вказаний акт їм не надсилався, а тому про прилюдні торги їм не було відомо, є надуманими, оскільки 16.03.2015 р. відділом ДВС ОСОБА_4 було надіслано акт про проведені прилюдні торги від 16.03.2015 р. Отже, не зрозуміло які саме права позивачів порушено чи в якій спосіб процедура реалізації майна призвела до істотних негативних наслідків, оскільки станом на сьогоднішній день коштами,отриманими за рахунок реалізації майна, частково погашено заборгованість за борговими зобовязаннями позивачів. Просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Представник відповідача відділу ДВС Хустського районного управління юстиції начальник відділу ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, посилаючись на наведені в запереченні обставини. В поданих запереченнях зазначають, що у звязку з невиконанням боржниками судового рішення в самостійному порядку, державним виконавцем описано майно боржників, а саме: по 1/6 частині житлової одноповерхової будівлі з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: м.Хуст, вул. Мала, 22. На веб-сайті електронних торгів електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, організатором торгів ДП «Інформаційний центр Міністерства юстиції України» зявилось повідомлення про проведення торгів 26.12.2014 р., реєстраційні номери лотів 23541,23542. Відповідно до ст.62 ч.5 ЗУ «Про виконавче провадження» не реалізоване на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах протягом двох місяців майно підлягає уцінці державним виконавцем, що проводиться в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів чи аукціону такими, що не відбулися, або закінчення двомісячного строку реалізації майна на комісійних умовах. Майно може бути уцінене не більше як на 30 відсотків. У разі нереалізації майна в місячний строк з дня проведення уцінки воно повторно уцінюється в такому самому порядку, але не більш як на 50 відсотків початкової вартості майна. Відповідно до протоколів №№27687,27713 про проведення електронних торгів 26.12.2014 р. прилюдні торги по реалізації арештованого державними виконавцями майна, реєстраційні номери лотів 23541,23542 не відбулися з підстав відсутності допущених учасників торгів. Того ж дня державним виконавцем проведено уцінку майна на 20 % від початкової вартості майна, акти уцінки направлено до управління ДВС ГУЮ в Закарпатській області. Наступні торги було призначено на 29.01.2015 р., реєстраційні номери лотів 34592,34585. Однак, не відбулися у звязку з відсутністю покупців. 30.01.2015 р. державним виконавцем було проведено повторну уцінку. Отже державним виконавцем у відповідності до ст.62 ЗУ «Про виконавче провадження» було проведено уцінки та повторні уцінки в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів такими, що не відбулися. Крім того, в законі не зазначено, що уцінка майна повинна здійснюватися на протязі десяти днів з дня наступного за днем визнання прилюдних торгів такими, що не відбулися. 30.01.2015 р. державним виконавцем проведено повторно уцінки на 50 відсотків від початкової вартості майна та призначено наступну дату торгів 03.03.2015 р. Прилюдні торги відбулися, майно реалізовано за 16548,50 грн. згідно протоколів про проведення електронних торгів за №№57244,57245 від 03.03.2015 р. Твердження позивачів про те, що уцінка була проведена незаконна, оскільки не покриває всієї суми боргу є надуманими, оскільки відповідно до ст.58 ЗУ «Про виконавче провадження» провадиться за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна, тобто вартість майна не повинна відповідати сумі заборгованості за виконавчим документом або покривати таку. Крім того, в матеріалах виконавчих проваджень містяться заяви, адресовані начальнику ВДВС Хустського РУЮ від ОСОБА_4, ОСОБА_4 про те, що копію висновку експерта від 04.01.2014 р. отримано та просять здійснити реалізацію майна. Згідно ч.1 ст.203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Протокол про проведення електронних торгів являється договором купівлі-продажу. Частиною 3 ст. 203 ЦК України визначено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Волевиявлення позивачів було вільним, оскільки вони знали про те, що їхнє майно може бути реалізованим на торгах, вони ознайомлені з висновками експертів про вартість майна, не оскаржували їх, просили реалізувати майно. Вимоги ст.203 ЦК України було дотримано, а тому підстав для визнання правочину недійсним відсутні. Відповідно до правової позиції судової палати у цивільних справах ВСУ від 18.11.2015 р. у справі №6-1884цс15 згідно п.3.11 Тимчасового положення, спеціалізована організація письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів та про стартову ціну, за якою майно пропонується до продажу. Проте, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не можу бути підставою для визнання таких недійсними. Судами повинно бути встановлено наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи,яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Після повного розрахунку переможця торгів за придбане майно на підставі протоколу про проведення прилюдних торгів та копій документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець протягом пяти робочих днів складає акт про проведені прилюдні торги і подає на затвердження начальнику відповідного органу державної виконавчої служби. Твердження позивачів, що акт їм не надсилався, а тому їм не було відомо про проведені прилюдні торги, є надуманими, оскільки 16.03.2015 р. вказаний акт позивачам ОСОБА_4, ОСОБА_4 П,П. було направлено відділом ДВС Хустського РУЮ. Не зрозуміло яке саме право позивачів порушено чи в який спосіб процедура реалізації майна призвела до істотних негативних наслідків, оскільки станом на сьогоднішній день коштами від реалізації майна було частково погашено заборгованість позивачів. Просять у задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України в особі Закарпатської філії ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України в судове засідання не зявився. Представником ОСОБА_9 подано суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи у відсутності представника за наявними матеріалами справи.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Хустського РНО ОСОБА_6 в судовому засіданні позов не визнав та заперечив проти його задоволення.

Представник третьої особи, які не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне територіальне управління юстиції у Закарпатській області в судове засідання не зявився. Про день, час та місце розгляду справи належним чином був повідомлений, що стверджується повідомленням про вручення поштового відправлення рекомендованим листом. Про причини неявки суд не повідомив.

На підставі ст. 169 ЦПК України, виходячи з наявних у справі даних про права і взаємовідносини сторін, справу слухати у відсутності відповідача ОСОБА_5 та представника відповідача ОСОБА_10 територіального управління юстиції у Закарпатській області.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

В судовому засіданні судом встановлено, що на виконанні відділу ДВС Хустського районного управління юстиції у Закарпатській області знаходився виконавчий лист №2/309/173/13, виданий Хустським районним судом 20.11.2013 року про накладення стягнення на спадкове майно ОСОБА_4 за померлою ОСОБА_11 в розмірі 1/6 частини від суми боргу, що становить 21666,60 грн. та спадкове майно ОСОБА_4 у розмірі 1/6 частини від суми боргу, що становить 21666,60 грн.

Відповідно до ст.62 ЗУ «Про виконавче провадження» було накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно боржника та оголошено заборону на його відчуження, 23.10.2014 р. державним виконавцем було проведено опис майна боржника, а саме: 1/6 частини житлової одноповерхової будівлі з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: м. Хуст, вул. Мала,22. 03.11.2014 р. винесено постанову про призначення експерта для участі у виконавчому провадження для визначення вартості арештованого майна.

21.02.2014 р. ПП «Алекс-Хуст» було проведено оцінку обєкта нерухомості 1/6 частини житлової одноповерхової будівлі з надвірними спорудами, яка розташована за адресою: м. Хуст, вул. Мала,22 у розмірі 24287,00 грн. 04.11.2014 р. було проведено повторну оцінку та встановлено вартість вказаної частини будинку - 33097,00 грн.

12.11.2014 р. позивачем ОСОБА_3 на імя начальника ВДВС Хустського РУЮ ОСОБА_2 було подано заяву про те,що висновок експерта оціночної діяльності 04.11.2014 р. ним отримано,просив здійснити реалізацію даного майна.

За результатами проведення електронних торгів переможцем стала ОСОБА_5, на підставі чого останній були видані свідоцтва про право власності за реєстровими №№2078,2080 від 27.04.2015 року на 1/6 частину житлового будинку №22 по вул. Мала в м.Хуст кожна, які раніше належали ОСОБА_4, ОСОБА_4, посвідчені приватним нотаріусом Хустського РНО ОСОБА_6

Акт про проведені електронні торги позивачу ОСОБА_4 було направлено відділом ДВС Хустського РУЮ супровідними листами від 16.03.2015 р. за №№7268,7269 /а.с.42/.

Згідно з ч.1 ст.31 Закону України «Про виконавче провадження» копії постанов державного виконавця та інші документи виконавчого провадження (далі-документи виконавчого провадження), що державний виконавець зобовязаний довести до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам із супровідними листами простою кореспонденцією, крім постанов про відкриття виконавчого провадження або відмову у відкритті виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу відповідно до статті 47 цього Закону, що надсилаються рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Боржник вважається повідомленим про відкриття виконавчого провадження, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.

Відповідно до ч.5 ст.62 ЗУ «Про виконавче провадження» від 21.04.1999 № 606-XIV не реалізоване на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах протягом двох місяців майно підлягає уцінці державним виконавцем, що проводиться в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів чи аукціону такими, що не відбулися, або закінчення двомісячного строку реалізації майна на комісійних умовах. Майно може бути уцінене не більш як на 30 відсотків. У разі нереалізації майна в місячний строк з дня проведення уцінки

воно повторно уцінюється в такому самому порядку, але не більш як на 50 відсотків початкової вартості майна.

Відповідно до ст.58 даного Закону визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"

Державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення.

Відповідно до п. 3.1. Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, затверджене Наказом Міністерства юстиції України від 27.10.1999 р. за №68/5 (діюче на момент реалізації майна позивачів, орган державної виконавчої служби укладає із спеціалізованою організацією договір, яким доручає реалізацію майна спеціалізованій організації за визначену винагороду за надані послуги з реалізації арештованого майна, яка встановлюється у відсотковому відношенні до продажної ціни лота. Спеціалізована організація, яка проводить прилюдні торги, не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення прилюдних торгів публікує в порядку, визначеному Положенням про Єдиний державний реєстр виконавчих проваджень, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 20 травня 2003 року № 43/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 21 травня 2003 року за № 388/7709 (зі змінами), на відповідному веб-сайті та не менше ніж на трьох загальнодоступних веб-сайтах на вибір спеціалізованої організації інформацію про нерухоме майно, що реалізується. Відповідна інформація розміщується на загальнодоступних веб-сайтах на термін не менше, ніж до дати проведення прилюдних торгів. Оголошення про проведення прилюдних торгів має бути розміщене не пізніше семи днів з моменту укладення договору про реалізацію майна, а у випадку проведення повторних торгів - не пізніше семи днів з моменту уцінки майна.

Слід також зазначити, що оскільки виходячи зі змісту ч.1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27.10.1999 р. №68/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції 02.11.1999 р. за №745/4838. Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі, щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (ст. ст. 18, 24-27, 32, 33,55, 57 Закону «Про виконавче провадження»), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, ч. 7 ст. 24, ч. 4 ст. 26, ч. 3 ст. 32, ч. 3 ст. 36, ч. 2 ст. 57, ст. ст. 55, 85 Закону).

Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи, що під час розгляду справи не встановлено порушень, які б вплинули на порядок проведення прилюдних торгів з реалізації майна, суд вважає, що у позові слід відмовити у звязку з його необґрунтованістю та безпідставністю.

Керуючись ст. ст. 10, 57-60, 209, 212-215, 218 ЦПК України, ЗУ «Про виконавче провадження»,суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, відділу ДВС Хустського РУЮ, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України в особі Закарпатської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, Головне територіальне управління юстиції у Закарпатській області, приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу ОСОБА_6 про визнання прилюдних торгів недійсними, скасування актів державного виконавця про проведення електронних торгів та скасування свідоцтв про право власності - відмовити.

Рішення може бути оскаржено протягом 10 днів з дня його проголошення до апеляційного суду Закарпатської області.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_12

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_12