Провадження № 2/760/5109/16
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

19 вересня 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позов ОСОБА_1 до Солом'янської районної державної адміністрації в м. Києві про одержання законного наказу про скорочення,

в с т а н о в и в:

22.07.2016 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Солом'янської районної державної адміністрації в м. Києві про одержання законного наказу про скорочення.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 02.08.2016 зазначений позов залишений без руху з підстав його невідповідності вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Зі змісту заяви випливає, що позивач просить суд звернутися з певним рішенням до УО Солом'янського району на предмет надання йому законного наказу № 311 та заповнення трудової книжки.

Захист цивільних прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України. Такий спосіб захисту порушеного права, як звернення з певним рішення щодо надання законного наказу та заповнення трудової книжки, не відповідає вимогам статті 16 ЦК.

Таким чином, позивачеві належить визначитися із способом захисту свого права та привести у відповідність до цього свої позовні вимоги.

Враховуючи принцип диспозитивності, суд обмежений у можливості виявляти свою ініціативу. Суд зобов'язаний вирішувати спори лише в межах заявлених фізичними чи юридичними особами вимог і на підставі поданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказів. Таким чином, суд позбавлений можливості визначити норми матеріального права, якими регулюються відповідні відносини, та на підставі цих норм вирішити справу.

Крім того, у позовній заяві необхідно викласти обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, та зазначити докази, що підтверджують кожну з цих обставин.

Відповідно до абзацу другого частини третьої статті 6 Закону «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551,20 грн.

Таким чином, позивачу належить сплатити судовий збір відповідно до вимог вищезазначеного Закону. Реквізитами для сплати судового збору є: розрахунковий рахунок №0010, отримувач коштів УДКСУ у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: ГУ ДК у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу:*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті). Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солом'янський районний суд міста Києва.

Ухвалою від 02.08.2016 про залишення позову без руху позивачу було запропоновано усунути недоліки шляхом подання нової, належним чином оформленої, позовної заяви, її копій та копій документів, що додаються до неї, відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, а також належного доказу сплати судового збору.

Строк для усунення недоліків був встановлений - три дні з дня отримання копії ухвали про позову без руху.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивач отримав вищезазначену ухвалу 08.09.2016. Отже строк для усунення недоліків закінчився 11.09.2016. Станом на день постановлення цієї ухвали позивач недоліки позову не усунув.

Частина друга статті 121 ЦПК передбачає «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, позов належить визнати неподаним та повернути позивачу.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Солом'янської районної державної адміністрації в м. Києві про одержання законного наказу про скорочення, вважати неподаним та повернути позивачу.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко