Провадження № 2/727/225/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2016 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

Судді - Семенка О.В.

за участю секретаря - Гончарук Н.Г.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Чернівці цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», товариства з обмеженою відповідальністю «ЕстейтСеллінг» про визнання договору купівлі-продажу недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до відповідачів ПАТ КБ «ПриватБанк», ТзОВ «Естейт Селлінг» про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним.

Посилаючись на те, що 19 листопада 2015 року, ПАТ КБ «Приват Банк» уклав договір купівлі-продажу предмета іпотеки з ТОВ «Естейт Селлінг» у відповідності до якого було реалізовано іпотечне майно, а саме: трьох кімнатну квартиру, яка знаходиться за адресую АДРЕСА_1 і належала їй на праві власності.

Вважає, що договір купівлі-продажу вказаної квартири вчинено в порушення норм Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 03 червня 2014 року.

Просить суд, визнати укладений 19 листопада 2015 року договір купівлі-продажу між ПАТ КБ «Приват Банк» та ТОВ «Естейт Селлінг» про реалізацію іпотечного майна, а саме трьох кімнатної квартири, яка знаходиться за адресую АДРЕСА_1 недійсним.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 вимоги викладені в позовній заяві підтримав в повному обсязі, підтвердивши всі обставини викладені в позові, просив позов задовольнити, крім того представник позивача зазначив про те, що вказане майно являється єдиним житлом позивачки ОСОБА_3, вона постійно проживає та зареєстрована за даною адресую.

Представник відповідача ПАТ КБ «Приват Банк» ОСОБА_4 в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та заперечувала проти задоволення позову, при цьому надала суду письмові заперечення на позов.

Представник відповідача ОСОБА_5 з обмеженою відповідальністю «Естейт Селлінг» в судове засідання повторно не зявився, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, відомостей щодо поважності причини неявки суду надано не було, у звязку з чим суд вважає за необхідне розглянути справу у їх відсутності.

Суд заслухавши думку учасників процесу, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов обґрунтований та підлягає до задоволення.

Судом було встановлено, що 07 жовтня 2011 року рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці було задоволено позов ПАТ КБ «Приват Банк» до ОСОБА_3 про звернення стягнення відповідно до якого в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором було звернено стягнення на квартиру загальною площею 59, 50 кв.м., яка розташована за адресую АДРЕСА_2 (а.с.45-46).

Згідно договору купівлі-продажу від 19 листопада 2015 року на підставі рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці, ПАТ КБ «Приват Банк» було продано квартиру, яка розташована за адресую АДРЕСА_2, ОСОБА_5 з обмеженою відповідальністю «Естейт Селлінг» (а.с.7).

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна від 16.01.2016 року за №51691027, квартира загальною площею (кв.м): 59,5 житлова площа (кв.м): 41,8, що розташована за адресою проспект Незалежності, 86/109 в м. Чернівці за реєстраційним номером нерухомого майна: 01, внесеними змінами від 19.11.2015 року власником є ОСОБА_5 з обмеженою відповідальністю «Естейт Селлінг», на підставі договору купівлі-продажу, серії та номеру 6681, виданий 19.11.2015 р. та яка належала на праві власності ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності, ЯЯЯ/130787, 10.11.2004р. Заборон відчуження обєктів нерухомого майна на дану квартиру відомості відсутні. (а.с.14-15).

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта від 24.02.2016 року за №53949685, трьох кімнатна квартира загальною площею (кв.м): 59,50 житлова площа (кв.м): 41,80, що розташована за адресою проспект Незалежності, 86/109 в м. Чернівці. В графі відомості про право власності зазначено, дата прийняття рішення про державну реєстрацію: 19.01.2005 року, форма власності: приватна, власник: ОСОБА_3, підстава виникнення права власності: свідоцтво про право власності, ЯЯЯ/130787, 10.11.2004р., Департамент житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради. Заборон відчуження обєктів нерухомого майна на дану квартиру та відомості про іпотеку відсутні. (а.с.41).

Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обовязковим до виконання сторонами.

Приписами ст. 530 ЦК України встановлено, якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов'язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконання з настанням цієї події.

Частиною 1 ст. 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов'язаний повернути позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

07.06.2014 року набув чинності Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», згідно з пунктом 1 якого не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно зі ст. 4 ЗУ «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно зі ст. 5 ЗУ «Про іпотеку, якщо таке майно виступає як забезпечення зобовязань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами резидентами України в іноземній валюті, та за умовами, що таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є обєктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (обєкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку.

Як вбачається з матеріалів справи, предмет іпотеки - квартира загальною площею 59, 50 кв.м., яка розташована за адресую АДРЕСА_2.

Поняття «мораторій» у цивільному законодавстві визначається як відстрочення виконання зобовязання (пункт 2 частини першої ст. 263 ЦК України), що повною мірою відповідає лексичному значенню відповідного слова, яка розкривається в тлумачному словнику української мови.

Отже мораторій є відстроченням виконання зобовязання, а не звільнення від його виконання. Відтак мораторій на стягнення майна, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті, установлений Законом України «Про мораторій», лише тимчасово забороняє примусово стягувати (відчужувати без згоди власника).

Крім того, згідно з пунктом 4 Закону України «Про мораторій» протягом дії цього Закону інші закони України з питань майнового забе6зпечення кредитів діють з урахуванням його норм.

Рішення ж суду в частині звернення стягнення на предмет іпотеки на час дії Закону України «Про мораторій» не підлягає виконанню.

Зазначена правова позиція була висловлена Верховним Судом України у постанові від 01.07.2015 року.

Відповідно до ст. 88 ЦПК якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», ст. ст. 16, 526, 549, 551, 554, 611, 1049 ЦК України, ст. ст. 8, 10, 11, 57-60, 64, 79, 88, 208,209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_6 акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк», ОСОБА_5 з обмеженою відповідальністю «Естейт Селлінг» про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним задовольнити повністю.

Визнати укладений 19 листопада 2015 року договір купівлі-продажу між ПАТ КБ «Приват Банк» та ТОВ «Естейт Селлінг» про реалізацію іпотечного майна, а саме: трьохкімнатної квартири, яка знаходиться за адресую: АДРЕСА_1 недійсним.

Стягнути солідарно судові витрати по справі з відповідачів ОСОБА_6 акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» та ОСОБА_5 з обмеженою відповідальністю «Естейт Селлінг» у сумі 551 гривня 20 копійок на користь ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Чернівецької області через Шевченківський районний суд м. Чернівці шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Семенко О.В.