Справа №333/4541/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

31.08.2016 р. м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Боровікова А.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя.

Також, в позовній заяви позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до прийняття судового рішення по справі, у звязку з тим, що перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення трирічного віку, соціальну домогу по догляду за дитиною не отримує, не працює, інших видів доходів не має.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 10, 60 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Як зазначено у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім»ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Розглянувши доводи позивача щодо відстрочення сплати судового збору, суд не вбачає обґрунтованих та переконливих підстав для відстрочення сплати судового збору, оскільки позивачем не надано суду достатніх доказів на підтвердження скрутного матеріального становища, що унеможливлює виконання обов'язку сплати судового збору.

Беручи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, вважаю, що позивачі, як сторони у справі, мають виконувати встановлений законодавством обов'язок сплати судового збору.

Таким чином, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, а саме позивачем має бути сплачено судовий збір у розмірі 6079 грн. 86 коп.

Дані обставини в сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Відповідно до ст. 121 ч. 1 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, або не сплачено судовий збір вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст.119-120 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків в строк, який не перевищує пяти днів з дня отримання ним ухвали.

Розяснити позивачу, якщо у визначений строк недоліки не будуть усунуті, позовна заява на підставі ст. 121 ч. 2 ЦПК України вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Боровікова