Провадження № 2-п/761/279/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2016 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.,

при секретарі Сівоха І.А.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Києві заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2013 року по цивільній справі № 761/17647/13-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2013 року по цивільній справі № 761/17647/13-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності, зважаючи на те, що відповідач не був присутнім під час судового розгляду та ухвалення судового рішення, оскільки будь-якої інформації про розгляд справи він не отримував, а пошта не передавала ніякої кореспонденції й повідомлення про необхідність її отримання. Окрім того, вважав, що є докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, а саме те, що судом під час ухвалення рішення не було враховано вимоги законодавства про неможливість звернення стягнення на предмет іпотеки за рішенням суду шляхом визнання права приватної власності іпотекодержателя на предмет іпотеки. Також, вказував, що судом під час прийняття рішення не було враховано того, що зобов'язання по кредитному договору мають погашатися в повному обсязі, а не частково, як просить боржник. Вважав умови укладеного договору про надання кредиту несправедливими.

В судове засідання представник заявника - ОСОБА_2, будучи належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду, не з'явилась, про причини неявки суд не повідомила, про дату, час і місце судового засідання повідомлялась належним чином.

В судовому засіданні представник позивача просила в задоволенні заяви відмовити та зазначала, що представником заявника не було зазначено тих обставин з якими положення ЦПК України передбачають можливість скасування заочного рішення.

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

01 жовтня 2013 року Шевченківським районним судом міста Києва ухвалено заочне рішення, яким позов Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк»було задоволено. В рахунок часткового погашення заборгованості ОСОБА_1 за Договором про надання відновлювальної кредитної лінії № 10-29/4028 від 16.08.2007 року у розмірі 8000000 (вісім мільйонів) грн., звернуто стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» (, що знаходиться за адресою м. Київ, вул.. Ковпака, 29) права власності на чотирьохкімнатну квартиру АДРЕСА_1. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» судовий збір в розмірі 3441 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач повідомлявся про день та час розгляду справи за місцем його перебування, в тому числі і шляхом опублікування оголошення в пресі (а.с. 88, 91).

Підстави для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку передбачені ч. 1 ст. 232 ЦПК України, а саме - заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, в розумінні положень норм процесуального права для скасування заочного рішення необхідно наявність одночасно двох обставин - поважність причин неявки в судове засідання та наявність доказів, які мають суттєве значення для вирішення спору.

Доказів поважності неявки в судове засідання відповідача матеріали справи не містять, разом із тим, із матеріалів справи вбачається, що судові повістки повернулись за закінченням встановленого строку зберігання на поштовому відділенні та не були вручені відповідачу.

Проте судом встановлено, що представником заявника не було надано доказів, які б давали суду підстави вважати, що останні мають істотне значення для розгляду справи по суті.

Посилання заявника на докази, наявні в матеріалах справи, на думку суду, стати підставою для скасування заочного рішення не можуть, оскільки всі наявні в справі докази та положення закону були предметом дослідження під час розгляду справи, що знайшло своє відображення у заочному рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 01.10.2013 року.

Згідно положень п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність одночасно двох обставин для перегляду та скасування заочного рішення, а саме - поважності причин неявки в судове засідання та наявності доказів, які мають суттєве значення для вирішення спору, в зв'язку із чим підстави для застосування ст. 232 ЦПК України відсутні.

За таких обставин, в заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Виходячи з вищевикладеного та керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2013 року по цивільній справі № 761/17647/13-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст.231 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ М.А. РИБАК