Номер провадження 2/243/3563/2016
Номер справи 243/7044/16-ц
І м е н е м У к р а ї н и
«16» вересня 2016 року Слов'янський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючого - судді Хаустової Т.А.,
за участю секретаря судового засідання Шевченко В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі №19 Слов'янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного підприємства «Артемвугілля» про стягнення заборгованості по заробітній платі та сум компенсації втрати частини грошових доходів у звязку з порушенням термінів її виплати, -
29 серпня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Словянського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до ДП «Артемвугілля» стягнення заборгованості по заробітній платі та сум компенсації втрати частини грошових доходів у звязку з порушенням термінів її виплати. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що відповідно до наказу СП «Шахта ім. В.І. Леніна» Державного підприємства «Артемвугілля» за № 407/к від 06 жовтня 2008 року він був прийнятий на роботу на посаду гірничого майстра з повним робочим днем в шахті. З липня по листопад 2014 року відповідач нараховуючи йому заробітну плату перестав сплачувати податки на фонд оплати праці та здійснювати загальнообовязкові утримання із заробітної плати і досі не здійснив йому виплату. У подальшому, на виконання Указу Президенту України від 14 листопада 2014 року № 87 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 04 листопада 2014 року «Про невідкладні заходи щодо стабілізації соціально-економічної ситуації в Донецькій та Луганській областях» відповідач припинив виробничу та фінансово господарську діяльність як власну, так і діяльність усіх своїх структурних підрозділів на території м. Горлівка Донецької області. Наказом відповідача від 28 листопада 2014 року всім його працівникам було надано відпустки без збереження заробітної плати.
Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, відповідач змінив своє місцезнаходження на інше, а саме: Донецька область, м. Святогірськ, вул. Кільцева (Куйбишева), 66.
Він неодноразово звертався до відповідача із вимогою виплатити йому заборгованість по заробітній платі та компенсації через її затримання, але отримував відмову з посиланням на відсутність коштів.
Крім того, відповідно до вимог Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у звязку з порушенням строків їх виплати», підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу. До таких доходів, згідно частини 2 цієї ж статті належить і заробітна плата.
Відповідно до Порядку проведення громадянам компенсації втрати частини грошових доходів у звязку з порушенням термінів їх виплати, компенсації підлягають грошові доходи разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру.
Відповідно до відомостей, відображених у Формі СК-5 станом на 15 серпня 2016 року підтверджено несплату відповідачем страхових внесків за спірний період за нього як застраховану особу і, відповідно, заробітної плати. Оскільки сума компенсації за несвоєчасно виплачену йому заробітну плату включається у фонд оплати праці, ця виплата включається в базу для нарахування та утримання єдиного внеску (відповідно до п. 2.2.8 Інструкції зі статистики заробітної плати).
Таким чином, сума компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати включається у фонд оплати праці, а отже: відображається як заробітна плата у всіх видах обліку. Враховуючи відсутність у Державному реєстрі за даними Форми ОК-5 від 06 жовтня 2015 року відомостей про сплату йому відповідачем заробітної плати у спірний період, що доведено вище, одночасно підтверджується й факт невиплати йому відповідачем згаданої компенсації.
Відповідач ДП «Артемвугілля» явку свого представника до судового засідання не забезпечив, про місце, дату та час судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчить Повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.23). Про причини неявки в суд не повідомив.
У відповідності до ч.5 ст. 74 ЦПК України « У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається:
- юридичним особам та фізичним особам - підприємцям за адресою місцезнаходження ( місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб- підприємців;
- фізичним особам, які не мають статусу підприємців за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином».
Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з»явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідач ДП «Артемвугілля» своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не зявився, від нього не надійшло повідомлення про причини неявки, не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), відповідно до положень частини першої статті 224 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення.
Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Державного підприємства «Артемвугілля» про стягнення заборгованості по заробітній платі та сум компенсації втрати частини грошових доходів у звязку з порушенням термінів її виплати підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.
Згідно із статтями 57, 58, 59 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Відповідно до наказу СП «Шахта ім. В.І. Леніна» Державного підприємства «Артемвугілля» за № 407/к від 06 жовтня 2008 року він був прийнятий на роботу на посаду гірничого майстра з повним робочим днем в шахті (а.с.11-12).
Згідно з п.1 ч.1 ст. 1 Закону України № 2464-VI від 8 липня 2010 року ( з наступними змінами) «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» (далі Закон № 2464-VI від 8 липня 2010 року) Державний реєстр загальнообов'язкового державного соціального страхування (далі - Державний реєстр) - організаційно-технічна система, призначена для накопичення, зберігання та використання інформації про збір та ведення обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, його платників та застрахованих осіб, що складається з реєстру страхувальників та реєстру застрахованих осіб
Згідно з ч.1 ст. 16 Закону України вказаного Закону Державний реєстр створюється для забезпечення: ведення обліку платників і застрахованих осіб у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування та їх ідентифікації; накопичення, зберігання та автоматизованої обробки інформації про сплату платниками єдиного внеску та про набуття застрахованими особами права на отримання страхових виплат за окремими видами загальнообов'язкового державного соціального страхування; нарахування та обліку виплат за окремими видами загальнообов'язкового державного соціального страхування.
Пунктом 1 ч.1 ст. 7 Закону № 2464-VI від 8 липня 2010 року визначено, що єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого), 2, 3, 6, 7 і 8 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України "Про оплату праці".
Відповідно до частин 2, 8 ст. 9 вказаного Закону обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок. Платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця. При цьому платники, зазначені у пункті 1 частини першої статті 4 цього Закону, під час кожної виплати заробітної плати (доходу, грошового забезпечення), на суми якої (якого) нараховується єдиний внесок, одночасно з видачею зазначених сум зобов'язані сплачувати нарахований на ці виплати єдиний внесок у розмірі, встановленому для таких платників (авансові платежі).
Частиною 2 ст. 24 Закону № 2464-VI від 8 липня 2010 року визначено, що банки приймають від платників єдиного внеску, зазначених у пункті 1 частини першої статті 4 цього Закону, платіжні доручення та інші розрахункові документи на видачу (перерахування) коштів для виплати заробітної плати, на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок, та здійснюють видачу (перерахування) зазначених коштів лише за умови одночасного подання платником розрахункових документів про перерахування коштів для сплати відповідних сум єдиного внеску або документів, що підтверджують фактичну сплату таких сум у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Національним банком України та центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення.
Отже, інформація з Державного реєстру загальнообовязкового державного соціального страхування є офіційною інформацією, сформованою на підставі бухгалтерських та інших документів відповідача, тому є достовірною.
Довідка Форми ОК - 5, надана позивачем, містить інформацію про суми заробітку для нарахування пенсії та про сплату страхових внесків за період, у який, як зазначає позивач, йому нараховано, але не виплачено заробітну плату, тобто містить інформацію щодо предмету доказування, отже є належним доказом. Довідка отримана позивачем без порушення порядку, встановленого законом, отже є допустимим доказом.
Згідно із ч.1 ст. 94 заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.
Частиною 1 ст. 115 КЗпП України визначено, що заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.
Враховуючи, що відповідач не надає жодних доказів виплати позивачу заробітної плати за період з липня по листопад 2014р., а позивач довів, що заробітна плата за ці місяці відповідачем йому була нарахована, але не виплачена, що підтверджується зазначенням у довідці Форми ОК-5 станом на 15 серпня 2016 року відомостей про розмір нарахованої заробітної плати та про відсутність перечислення страхових внесків за цей період суд приймає до уваги наданий позивачем належний та допустимий доказ.
Відповідні розяснення надані у п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», зокрема, розяснено, що оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов'язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обовязкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.
Згідно із ст. 34 Закону України «Про оплату праці» компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв'язку із порушенням строків її виплати провадиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством.
Статтями 2,3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати»визначено, що компенсація громадянам втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов'язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).
Порядок проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв'язку з порушенням термінів їх виплати затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 р. № 159. Згідно з пунктами1 1-4 цього Порядку його поширюється на підприємства, установи та організації всіх форм власності і господарювання та застосовується у всіх випадках порушення встановлених термінів виплати грошових доходів, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи). Компенсація громадянам втрати частини грошових доходів у зв'язку з порушенням термінів їх виплати проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати грошових доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з 1 січня 2001 року. Компенсації підлягають такі грошові доходи разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру, зокрема, заробітна плата. Сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов'язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100. Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом.
Позивачем наведено розрахунок компенсації, який відповідає Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв'язку з порушенням термінів їх виплати затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 р. № 159.
Судом перевірено вказаний розрахунок та визначено, що він є вірним.
Так, компенсація складає:
за липень 2014 року сума компенсації дорівнює 5350,35 грн. х (1,008 х 1,029 х 1,024 х 1,019 х 1,03 х 1,031 х 1,053 х 1,108 х 1,14 х 1,022 х 1,004 х 0,99 х 0,992 х 1,023 х 0,987 х 1,02 х 1,007 х 1,009 х 0,996 х 1,01 х 1,035 х 1,001 х 0,998 х 0,999 х100 - 100):100 = 3611,49
за серпень 2014 року сума компенсації дорівнює 4830,46 (1,029 х 1,024 х 1,019 х 1,03 х 1,031 х 1,053 х 1,108 х 1,14 х 1,022 х 1,004 х 0,99 х 0,992 х 1,023 х 0,987 х 1,02 х 1,007 х 1,009 х 0,996 х 1,01 х 1,035 х 1,001 х 0,998 х 0,999 х 100 - 100):100 = 3196,35 грн.;
за вересень 2014 року сума компенсації дорівнює 5487,14 грн. х (1,024 х 1,019 х 1,03 х 1,031 х 1,053 х 1,108 х 1,14 х 1,022 х 1,004 х 0,99 х 0,992 х 1,023 х 0,987 х 1,02 х 1,007 х 1,009 х 0,996 х 1,01 х 1,035 х 1,001 х 0,998 х 0,999 х100 - 100):100 = 3373,91 грн.;
за жовтень 2014 року сума компенсації дорівнює 5469,12 грн. х (1,024 х 1,019 х 1,03 х 1,031 х 1,053 х 1,108 х 1,14 х 1,022 х 1,004 х 0,99 х 0,992 х 1,023 х 0,987 х 1,02 х 1,007 х 1,009 х 0,996 х 1,01 х 1,035 х 1,001 х 0,998 х 0,999 х100 - 100):100 = 3155,83 грн.;
за листопад 2014 року компенсації дорівнює 5498,90 грн. х (1,024 х 1,019 х 1,03 х 1,031 х 1,053 х 1,108 х 1,14 х 1,022 х 1,004 х 0,99 х 0,992 х 1,023 х 0,987 х 1,02 х 1,007 х 1,009 х 0,996 х 1,01 х 1,035 х 1,001 х 0,998 х 0,999 х100 - 100):100 = 3011,32 грн.
В цій частині вимоги позивача також підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.
Що стосується вимог позивача про допущення негайного виконання судового рішення в частині присудження йому виплати відповідачем заробітної плати, суд, враховуючи положення ст. 367 ЦПК України приходить до наступного висновку.
Згідно вимог ст. 367 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць.
Заборгованість відповідача перед позивачем у виплаті заробітної плати за липень місяць 2014 року склала 6349,80 грн., отже, з огляду на що, суд допускає негайне виконання рішення в частині виплати відповідачем позивачеві заробітної плати за один місяць, а саме 6349,80 коп.
Згідно з ч.3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.
Позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Оскільки позов задоволено слід стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 551,20 грн..
Керуючись ст. ст.ст.3, 10, 11, 27, 59, 60, 88, 192, 209, 212-215, 218 ЦПК України, ст.ст.115 КЗпП України, Законом України «Про оплату праці», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 р. № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у звязку з порушенням строків їх виплати» від 19 жовтня 2000 року, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Державного підприємства «Артемвугілля» про стягнення заборгованості по заробітній платі та сум компенсації втрати частини грошових доходів у звязку з порушенням термінів її виплати задовольнити частково.
Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення заробітної плати за один місяць.
До суду відповідачем може бути подана заява про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання його копії.
На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Слов'янський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дня залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення постановлено та підписано у нарадчій кімнаті в одному екземплярі.

Головуючий:

Суддя Слов'янського

міськрайонного суду ОСОБА_3