РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун.№ 759/18980/15-ц

пр. № 2/759/1527/16

30 березня 2016 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Ключника А.С. участю секретаря судового засідання Борисенко А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач 11.12.2015 року звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2, яка була дружиною позивача, про що Відділом реєстрації смерті у м. Києві в книзі реєстрації смертей зроблено актовий запис № 4789 та видано свідоцтво про смерть НОМЕР_2.

Після смерті спадкодавця залишилось спадкове майно, а саме: однокімнатна квартира АДРЕСА_1, яку остання отримала у власність як член житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру.

Позивач зазначає, що є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2, інших спадкоємців не має.

03.06.2015 року позивач звернувся до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2.

22.09.2015 року Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва в зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно.

З огляду на викладені обставини, позивач змушений був звернутися до суду за захистом свого порушеного права.

У судовому засіданні 30.03.2016 року позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у судове засідання 30.03.2016 року не з'явився та направив до суду письмові пояснення згідно яких у вирішенні даного спору поклався на розсуд суду та просив слухати справу у відсутності представника відповідача (а.с.30-31).

Представник третьої особи: у судове засідання 30.03.2016 року, не з'явився, та направив до суду письмові пояснення згідно яких у вирішенні даного спору поклався на розсуд суду та просив слухати справу у відсутності їх представника (а.с. 43).

Суд, заслухавши пояснення позивача, доповівши про позицію відповідача щодо заявлених вимог, дослідивши матеріали справи, письмові докази, дійшов висновку, про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно положень ст. 4 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України.

Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2, яка була дружиною позивача, про що Відділом реєстрації смерті у м. Києві в книзі реєстрації смертей зроблено актовий запис № 4789 та видано свідоцтво про смерть НОМЕР_2 (а.с. 8, 9).

Після смерті спадкодавця залишилось спадкове майно, а саме: однокімнатна квартира АДРЕСА_1, яку остання отримала у власність як член житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру.

Як вбачається з копії спадкової справи, позивач є єдиним спадкоємцем першої черги до майна померлої, який 03.06.2015 року звернувся до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу йому, як спадкоємцю за законом, свідоцтва про право власності за законом на спірну квартиру.

Проте, постановою нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори від 22.09.2015 року позивачу відмовлено у видачі згаданого свідоцтва у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно (а.с. 15).

Судом встановлено, що ОСОБА_2, була членом ЖБК «Академічний» та отримала у власність квартиру АДРЕСА_1.

Згідно довідки ЖБК «Академічний» від 06.10.2015 року №14, ОСОБА_2 повністю сплатила пайовий внесок за кооперативну квартиру в червні 1988 року (а.с. 11).

Згідно інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 16.06.2015 року, право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_2 (а.с.13).

Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч.1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Частиною 3 ст. 1296 цього Кодексу передбачено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного, садівницького товариства, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, але свідоцтво про право власності не отримав, квартира в житлово-будівельному кооперативі та житловий будинок у садівницькому товаристві входять до складу спадщини.

Згідно п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Відповідно до пп. 4.12, п. 4 Глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. №296/5, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

Зважаючи на те, що позивач спадщину після померлої ОСОБА_2 прийняв та остання в повному обсязі сплатила пайовий внесок за квартиру, та зареєструвала право власності на спірну квартиру в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, суд вважає, що позов ОСОБА_1 є законним та обґрунтованим, а отже таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1261, 1296, 1297 ЦК України, ст.ст. 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 179, 209, 212-215, 218, 223, 292, 294 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН:НОМЕР_1, право власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1, (загальною площею 41,0 м2, житловою площею 18,9 м2), в порядку спадкування за законом, до майна померлої ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя А. Ключник