ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7060/16
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"15" вересня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права вимоги та права власності,

В С Т А Н О В И В:

Позивач у серпні 2016 року звернувся до суду із позовом до відповідачів про визнання права вимоги та права власності.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 02.09.2016 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права вимоги та права власностібуло залишено без руху та надано пятиденний строк для усунення недоліків заяви, а саме: позивачем не сплачено судовий збір, відповідно до с.4 Закону України "Про судовий збір".

Судом копія ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 02.09.2016 року направлялася 05.09.2016 року на адресу місця проживання ОСОБА_2 в казану ним у позовній заяві. Проте, на адресу суду повернулось поштове відправлення за закінченням встановленого терміну зберігання.

Статтею 77 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Жодних повідомлень про зміну місцезнаходження чи місця проживання позивача на адресу суду не надходило.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Так як позивач ОСОБА_2 жодного разу не поцікавився провадженням у справі за своєю позовною заявою про визнання права вимоги та права власності, вимог ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 02.09.2016 року не виконав, відповідно до вимог ст. 121 ЦПК України позовна заява визнається неподаною та повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що підстав для продовження строку для усунення недоліків, передбачених ст. 73 ЦПК України не встановлено, оскільки останній не може бути продовжений з ініціативи суду і підлягає продовженню, за наявності підстав, виключно за клопотанням сторони або іншої особи, яка не встигла вчинити певну процесуальну дію.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права вимоги та права власності визнати неподаною і повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: Л.В. КОМАРЕВЦЕВА