Справа № 758/567/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О. В. ,

при секретарі - Лупінос Я. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування приміщенням квартири,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

До суду 12.09.16 надійшла заява представників відповідача - ОСОБА_2 та ОСОБА_4 про залишення позову без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача та його представника у судове засідання.

Позивач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, повторно не з'явився у судові засідання.

Судову повістку про проведення судового засідання 13.07.2016р. позивачу було направлено листом з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, в якій міститься відмітка про отримання судової повістки саме позивачем (т. 2 а.с. 169)

Про проведення судового засідання 12.09.2016р. позивач також був повідомлений належним чином, шляхом направлення судової повістки з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, на якій також наявна відмітка про отримання особисто позивачем судової повістки (т. 2 а.с. 181).

На адресу суду надійшло 2 заяви від позивача про перенесення розгляду справи, а саме від 12.07.2016р. та 12.09.2016р. Причини неявки позивача в судове засідання, що відбулось 13.07.2016р. було визнано неповажними, у зв'язку з недоведеністю неможливості прибуття позивача в судове засідання. А заяву від 12.09.2016р. суд взагалі не приймає до уваги, адже в ній відсутній підпис позивача, що унеможливлює підтвердження подання заяви про перенесення розгляду справи саме позивачем.

Заяв про розгляд справи за відсутності позивача чи його представника до суду не надходило, про зміну місця проживання позивач суд не повідомляв.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При цьому слід звернути увагу на те, що законодавець вказав суду на те, що позовна заява залишається без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання, НЕЗАЛЕЖНО від наявності поважних чи неповажних причин.

Крім того, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов'язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

На підставі вищевикладеного приходжу до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

На підставі ст.ст. 207, 210 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування приміщенням квартири, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяО. В. Васильченко