печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2016 року Печерський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Батрин О.В.

при секретарі Козак О.О.

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача Кудаліної І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про визнання протоколу незаконним,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2016 року позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ПАТ «Київенерго» про визнання протоколу незаконним, мотивуючи тим, що позивач отримує послуги енергопостачальника ПАТ «Київенерго» на підставі договору № 3 від 05.03.2010 р. про користування електричною енергією. Облік електроенергії з 05.03.2010 р. здійснювався лічильником типу НІК 2301 АП2 № 0336816, який був встановлений представником СВП «Енергозбут Київенерго» 05.03.2010 р. 31.01.2015 р. на адресу АДРЕСА_1 прибули представники відповідача, провели огляд лічильника, за результатами якого склали акт про порушення № 35289, в якому зазначено порушення позивачем п. 11, 14, 42 Правил користування електроенергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 р. № 13571 (далі - ПКЕЕН) - пошкодження пломб держспоживстандарту. Лічильник типу НІК 2301 АП2 № 0336816 був замінений на інший, та направлений на експертизу. За результатами експертизи № 288 від 12.02.2015 р. встановлено, що внаслідок пошкодження перетискання пломб Держповірки та виробника отримано можливість несанкціонованого доступу до конструкції лічильника. 24.03.2016 року засіданням ПАТ «Київенерго» з розгляду акту про порушення прийнято рішення (протокол № 631 від 24.03.2016 р.) провести згідно з п. 3.4. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562 (далі - Методика) п. 11, 14, 42 ПКЕЕН - пошкодження пломб Держспоживстандарту. У зв'язку з чим за період з 01.08.2014 р. по 31.01.2015 р. нараховано 7 602 грн. 44 коп. за недораховану електроенергію та 3 553 грн. 20 коп. за послуги, що надаються споживачу за проведення експертизи. Таке рішення комісії, а саме протокол № 631 від 24.03.2016 р. вважає незаконним, оскільки перетискання пломб на лічильнику відбулось працівниками відповідача при встановленні лічильника. При цьому, проведеною експертизо встановлено, що метрологічні параметри лічильника відповідають класу точності. Тому позивач вважає, що факту недорахованої електроенергії немає.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги з підстав, зазначених вище та уточнила позовні вимоги щодо визнання протоколу № 631 від 24.03.2016 р. з розгляду акта про порушення № 35289 від 31 січня 2015 року щодо нарахування 7 602 грн. 44 коп. за недораховану електроенергію та 3 553 грн. 20 коп. за послуги, що надаються споживачу за проведення експертизи незаконним.

Представник відповідача позовні вимоги не визнала, надала письмові заперечення (а.с. 32-46), відповідно до котрих відповідачем правильно застосовано положення п. 3 та п. 4 Методики з приводу встановлення факту порушення позивачем правил користування електричною енергією (встановлено перетискання пломб Держповірки та виробника), проведено експертизу та визначено суму донарахування спожитої електроенергії. Відтак підстав для задоволення позову немає.

Заслухавши пояснення представників сторін та, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову з таких підстав.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 затверджено Правила користування електричною енергією для населення», якими врегульовані відносини між громадянами як споживачами електричної енергії та енергопостачальниками.

Відповідно до п. 3 ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено обов'язки та відповідальність споживачів енергії, а також, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.

Відповідно до ст. 27 вказаного Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Також дана стаття виокремлює серед правопорушень пошкодження приладів обліку.

Згідно з п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживачів відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущенними споживачами під час користування електричною енергією.

Споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача (п. 42 ПКЕЕН).

Згідно з п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку (в т. ч. пломб на них).

Відповідно до положень п. 11 ПКЕЕН відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах споживача, та пломб на них несе споживач.

Згідно п. 10 ПКЕЕН прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

Судом встановлено, що 5.03.2010 року за адресою позивача ОСОБА_3 - АДРЕСА_1 встановлено лічильник типу НІК 2301 АП2 № 0336816 (а.с. 57), який було опломбовано пломбами відповідача (повірки Держспоживстандарту, ВТК (виробника), енергопостачальної компанії) та передано на відповідальне зберігання позивачу.

Також 05.03.2010 року між позивачем ОСОБА_3 та відповідачем ПАТ «Київенерго» укладено договір про користування електричною енергією № 3 (а.с. 48-49), відповідно до п. 11 якого встановлено обов'язок позивача як споживача забезпечувати збереження приладів обліку та пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або на іншому об'єкті споживача.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, в тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт з чітким викладенням виявлених порушень, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника.

31.01.2015 року при перевірці лічильника позивача працівниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» було складено акт про порушення позивачем ОСОБА_3 ПКЕЕН № 35289 (а.с. 50), а саме пошкодження пломби Держспоживстандарту з характерними відбитками плоскогубців (а.с. 51). Вказаний акт підписано позивачем без будь-яких зауважень.

При складанні акту про порушення працівниками відповідача знято лічильник (з пошкодженими пломбами), укладено в пакет і опломбовано пломбою № В00039393 та встановлено інший лічильник.

Крім того, представниками енергопостачальника 31 січня 2015 року було складено акт-повідомлення № 35289 про направлення лічильника на експертизу у двох примірниках, один з яких залишено споживачу під підпис (а.с. 58).

12.02.2015 року комісією метрологічної лабораторії центру електрообліку ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» проведено експертизу лічильника позивача, якою встановлено пошкодження (перетискання) пломб повірки та виробника, що свідчить також і про отриману можливість несанкціонованого доступу до конструкції лічильника (а.с. 59).

Вказаний акт експертизи позивачем підписано.

Після проведення експертизи лічильник було запаковано в сейф-пакет та опломбовано.

Оскільки позивач не погодився з висновком експертизи лічильника, то для підтвердження факту порушення пломб 04.03.2015 року комісією прийнято рішення проведення незалежної криміналістичної експертизи (а.с. 53).

Положеннями підпункту 24 пункту 1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31.07.96 № 28 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 02.08.96 за № 417/1442 експертиза засобу обліку визначена як комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо цілісності пломб, якими опломбовується засіб обліку, їх відповідності пломбам заінтересованих організацій, відповідності засобу обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації.

Надання висновків щодо фальсифікації пломб, встановлених на приладі обліку, не входить до компетенції енергопостачальних компаній.

Такі висновки мають право надавати установи та організації, уповноважені на це згідно з чинним законодавством України (спеціалізовані організації - криміналістичні центри МВС України, науково-дослідні інститути судових експертиз тощо).

У пункті 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122, зазначено, що факти пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань, встановлюються спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки.

На підставі договору № 961/05-14 про надання послуг з експертних досліджень від 23 грудня 2014 року, укладеного Державним науково-дослідним експертно-криміналістичним центром Міністерства внутрішніх справ України та ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» (а.с. 63-66) 30 грудня 2015 року проведено експертне дослідження щодо наявності слідів втручання у пломби лічильника позивача, за результатами якої складено висновок, відповідно до котрого на пломбі державної повірки є сліди стороннього втручання, а саме: перевішування, на пломбі заводу виробника є сліди стороннього втручання, а саме перевішування, слідів стороннього втручання в конструкцію лічильника не виявлено (а.с. 69-82).

Отже, незалежна криміналістична експертиза підтвердила факт пошкодження позивачем пломб Держспоживстандарту.

Факт перевішування пломб свідчить про спробу втручання в роботу лічильного механізму та не виключає можливість втручання позивача в роботу лічильника при пошкоджених (перевішаних) пломбах.

З урахуванням експертного дослідження комісією з розгляду актів про порушення ПКЕЕН 24.03.2016 року в присутності позивача прийнято рішення - протокол № 631 про нарахування ОСОБА_3 неврахованої електричної енергії за період з 1 серпня 2014 року по 31 січня 2015 року у сумі 7 602 грн. 44 коп. та стягнення за проведення експертизи 3 553 грн. 20 коп. (а.с. 55).

Пунктом 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 4 травня 2006 року № 562 (далі - Методика) встановлено, що у разі виявлення порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка) така Методика застосовується за умови втручання споживача в роботу приладів обліку та за умови, якщо споживач прийняв прилад обліку та пломби на зберігання, що оформлюється відповідним актом.

Разом з тим, підпунктом 1 п. 3.1 Методики передбачена відповідальність за таке порушення як пошкодження або відсутність на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку).

Пунктом 3.1 Методики встановлено, що факт втручання споживача в роботу засобів обліку, факт пошкодження пломб та/або розрахункових засобів має бути підтверджений експертизою.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 1 пункту 3.1 Методики, а саме: пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку нарахування збитків за актом про порушення не здійснюється у випадку порушення енергопостачальником термінів повірки приладів обліку. Такі роз'яснення надаються НКРЕ в листі від 27.07.2012 № 4754/11/47-12 (а.с. 86-87).

Оскільки лічильник позивача має міжповірочний інтервал 16 років (лічильник виготовлений в 2009 році, встановлений позивачу у 2010 році), то термін повірки лічильника відповідачем не було порушено.

З урахуванням наведеного, доводи позивача та його представника, щодо порушення відповідачем п. 2.1 Методики, обов'язковою умовою якого є наявність та підтвердження факту втручання споживача в роботу приладів обліку, є безпідставними, оскільки вказані положення Методики застосовується за даним видом порушення виключно у випадку порушення енергопостачальником термінів повірки приладів обліку.

Водночас, п. 3.1 Методики виокремлює 3 окремі види порушень як самостійні один від одного та які потребують проведення експертизи:

1) втручання споживача в роботу засобів обліку (наприклад, встановлення пристрою всередині конструкції лічильника, внесення змін в електросхему, вплив на лічильник радіочастотним випромінюванням тощо);

2) пошкодження пломб (порушення цілісності, ознаки повторного навішування пломб тощо);

3) пошкодження пломб та/або розрахункових засобів (порушення цілісності, ознаки повторного навішування пломб, розбитий корпус лічильника, оглядове скло тощо).

Пункт 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122 також виокремлює пошкодження пломб в окремий вид порушення (в т. ч. окремо від втручання в роботу приладу обліку).

Отже, пошкодження пломб розглядається як окремий самостійний вид порушень, за який може бути застосована Методика, та може не потребувати доведення факту втручання в роботу приладу обліку.

Пунктом 42 ПКЕЕН передбачено обов'язки споживача невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку, тощо.

Згідно з п. 1.2 Методики вказана Методика поширюється на споживачів електричної енергії та застосовується постачальниками електричної енергії (електропередавальними організаціями) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії) письмового повідомлення споживачем постачальника електричної енергії про пошкодження засобів обліку, пошкодження або зрив пломб Методика не застосовується.

В позовній заяві ОСОБА_3 зазначає, що йому було відомо, що встановлення лічильника відбулось з про перетисканням пломб. Проте, такі посилання позивача спростовуються тим, що за договором про користування електроенергією саме позивач бере на себе обов'язок відповідати за збереження лічильника та пломб на ньому. Тобто на час підписання договору позивач міг висловити незгоду з даним пунктом договору та внести до договору відповідні зауваження. Проте договір був підписаний без зауважень. Суд також бере до уваги, що позивач з часу встановлення лічильника до часу його перевірки (майже 5 років) не повідомив відповідача про вказані обставини.

Під час судового розгляду встановлено, що за результатами розгляду акту про порушення № 35289 комісією з розгляду актів про порушення ПКЕЕН 24.03.2016 прийнято рішення провести нарахування за актом про порушення (а.с. 55). Розрахунок збитків здійснено відповідно до Методики та обраховано вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення позивачем ПКЕЕН за п. 3.4 за формулою 3.1 Методики, у розмірі 7 602, 44 грн. (а.с. 56).

Згідно зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, §іями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та ПКЕЕН.

П. 17 ПКЕЕН встановлює, що у разі пошкодження, втрати або неправильної роботи приладу обліку з вини споживача він відшкодовує вартість перевірки, ремонту або встановлення нового приладу обліку.

Тому покладення оплати послуг з проведення експертизи на суму 3 553 грн. 20 коп. на позивача є правомірним.

Доводи позивача про те, що ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» не провело експертизу пломби № 6486459, що є підставою для задоволення позовних вимог, є безпідставними, оскільки необхідність обстеження пломби в спеціалізованій організації встановлена лише 12.02.2015 (коли проводилась експертиза), тоді як порушення, зафіксоване в акті про порушення, полягало в пошкодженні пломби Держспоживстандарту. В свою чергу, ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» не наділена повноваженнями проводити експертизу пломб, відповідач може робити лише припущення щодо такого пошкодження, а дійсне підтвердження факту пошкодження пломб належить до компетенції спеціалізованих установ.

Також, посилання позивача на лист НКРЕ від 26.04.2013 № 2967/26/47-13 (а.с. 21) не спростовує наведених висновків суду щодо проведення експертизи та визначення розміру збитків.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Оскільки позивачем не доведено позовні вимоги, то суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

З урахуванням наведеного та відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати відповідачем позивачу не відшкодовується.

На підставі викладеного та керуючись ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 4 травня 2006 року та зареєстрованій в Міністерстві юстиції України за № 782/12656 від 4 липня 2006 року, Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, ст. 10, 57, 60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про визнання протоколу незаконним - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги через Печерський районний суд м. Києва до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.В.Батрин