Справа № 209/3156/16-ц
Провадження № 2/209/1544/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" вересня 2016 р. м. Кам'янське

Суддя Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки спільного майна в натурі, про стягнення грошової компенсації вартості ? частки автомобілю, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, в якому просить: поділити між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 майно, що є у їх спільній частковій власності в рівних частках - автомобіль «Opel Vectra», 1996 року випуску, державний номер НОМЕР_1, виділивши в натурі зазначений автомобіль відповідачу, та стягнути з ОСОБА_3 на її користь грошову компенсацію дійсності (ринкової) вартості ? частини автомобілю в розмірі 36240 гривень; стягнути з ОСОБА_3 на її користь понесені судові витрати судовий збір в розмірі 551,20 гривень.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст. 119-120 ЦПК України, з огляду на наступне.

Згідно зі п.2 ч.1 ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно…визначається вартістю майна.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України такий обовязок покладається на позивача. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, про поділ якого йдеться в позові та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів майнового характеру яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем додано до позову висновок № 5506-15 судової товарознавчої експертизи по визначенню ринкової вартості транспортного засобу від 05.01.2016 року, а з позовом до суду позивач звернулася 31.08.2016 року, таким чином відсутня оцінка вартості спірного майна, яка визначена на дату звернення до суду.

-

З огляду на наведене, позивачу слід зробити оцінку вартості майна на дату звернення до суду та сплатити судовий збір у розмірі, передбаченому ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за наступними платіжними реквізитами для перерахування судового збору:

«Отримувач коштів - УДКCУ у м. Дніпродзержинську, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38028588, Банк отримувача - ГУДКУ в Дніпропетровській області, Код банку отримувача (МФО)805012, Рахунок отримувача 0015, Код класифікації доходів бюджету 22030001, Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, або не сплачений судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121, 208-210 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки спільного майна в натурі, про стягнення грошової компенсації вартості ? частки автомобілю.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом 3 (трьох) днів з дати отримання даної ухвали.

Розяснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Решетник