УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2016 року суддя Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області ОСОБА_1., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

24 лютого 2016 року позивачка звернулася до суду з вказаною позовною заявою в якій просить визнати за нею право власності на 1/2 частку спільно нажитого у період шлюбу будинку № 37 по вул. Льотній у м. Маріуполі. Також до позову надано клопотання про звільнення від сплати судового збору з посиланням на тяжкий матеріальний стан, оскільки отримує невелику заробітну плату та у неї на утриманні знаходиться неповнолітня дитина.

Ознайомившись із заявою, суддя прийшов до висновку, що її подано без додержання вимог, встановлених ст. 119 ЦПК України виходячи з наступного.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява має містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

За п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до положень п.«а» ч. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Згідно ч. 2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Однак ОСОБА_2 в своїй позовній заяві ціну позову не зазначено та не надано жодних доказів вартості спірного будинку або відомостей про наявність перешкод в визначенні дійсної вартості спірного майна на час звернення до суду.

Крім того, Законом України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна подружжя у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Позивачка просить звільнити її від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Тобто, з аналізу вказаної статті вбачається, що основною умовою, за якою позивач може бути звільнений від сплати судового збору - це його скрутний майновий стан, який повинен бути доведений достовірними доказами. На думку суду повне звільнення від сплати судового збору можливо за наявністю достовірних та належних доказів того, що позивач взагалі не спроможний сплатити вказану суму, а в разі її сплати він не зможе забезпечити свої звичайні життєві потреби.

Згідно довідки про доходи ОСОБА_2, остання має постійний дохід, враховуючи зазначене, позивачкою не доведено у встановленому законом порядку факту скрутного майнового стану та суд вважає необхідним відмовити їй в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 119-121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків - пять днів з дня отримання ухвали, про що повідомити позивачку, надіславши їй копію ухвали та розяснити, що у випадку, якщо вимоги не будуть виконані до зазначеного строку, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1