АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2016 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі: головуючого: Соколової В.В.

суддів: Борисової О.В., Ратнікової В.М.

при секретарі Меженко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства «України молода» на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08.02.2016 у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Турбоатом» до Приватного підприємства «Україна молода», ОСОБА_1 про захист ділової репутації, спростування поширеної недостовірної інформації, -

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 08.02.2016 позов Публічного акціонерного товариства «Турбоатом» до Приватного підприємства «Україна молода», ОСОБА_1 про захист ділової репутації, спростування поширеної недостовірної інформації - задоволено частково.

Визнано недостовірною, та такою, що принижує ділову репутацію Публічного акціонерного товариства «Турбоатом», інформацію, автором якої є ОСОБА_1, поширену (розміщену) Приватним підприємством «Україна молода» на своєму сайті www.umoloda.kiev.ua (на сторінці сайту- ІНФОРМАЦІЯ_1) та у щоденній інформаційно - політичній газеті «Україна молода» ІНФОРМАЦІЯ_2 у виданні НОМЕР_1 на сторінці № 9 у статті під назвою: «ІНФОРМАЦІЯ_3», наступного змісту:

- «Кабмін і Фонд держмайна часів ОСОБА_2 створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»;

- «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010 року.»;

Справа № 761/39428/14-ц
№ апеляційного провадження:22-ц/796/5570/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Волошин В.О.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Соколова В.В.
- «Відтак на підприємстві розпочалася масштабна корупція. За попередніми даними на ВАТ «Турбоатом» привласнили на свою користь та на користь третіх осіб, пов'язаних із ПАТ «Мегабанк», за попередніми даними - 2 млрд. 666 млн. 2 тис. гривень...»;

- «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме ці 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності... »;

- «...змова керівництва «Турбоатома» з керівництвом ТОВ «Мегаполіс Інвест» ... Як наслідок, «Турбоатом» переплатив компаньйону 22 млн. гривень.»;

- «...купував «Турбоатом» явно задорогий товар і в «Дніпропетровському інженерно- технічному центрі». Відтак вдалося вивести на сторону ще 16,8 млн. гривень...»;

- «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі. »;

- «При цьому окремі положення статуту не відповідають вимогам Закону України «Про акціонерні товариства». Зокрема, що стосується повноваження дирекції.»;

- «....ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім'ю »;

- «... окрім, «прокрутки» грошей у власних банках, було виявлено ще й багато інших зловживань. Наприклад, без проведення тендерних процедур закупили кілька автомобілів, вартістю 50 тис. доларів. Також провели дорогі ремонти кабінетів дирекції, причому, проводили ці роботи структури, афільовані з «Мегабанком».

Зобов'язано Приватне підприємство «Україна молода», ОСОБА_1 за власний рахунок, не пізніше десяти днів з дня набрання рішенням суду законної сили спростувати недостовірну інформацію шляхом розміщення на сайті: www.umoloda.kiev.ua та у щоденній інформаційно - політичній газеті «Україна молода» спростування, набраного тим же шрифтом, що стаття під назвою: «ІНФОРМАЦІЯ_3», з наступним текстом:

«Спростування. Нижченаведена інформація, автором якої є ОСОБА_1, і яка була поширена Приватним підприємством «Україна молода» на своєму сайті www.umoloda.kiev.ua (на сторінці сайту - ІНФОРМАЦІЯ_1) та у щоденній інформаційно - політичній газеті «Україна молода» ІНФОРМАЦІЯ_2 у виданні НОМЕР_1 на сторінці № 9 у статті під назвою: «Крадіжки під прикриттям. Кабмін і Фонд держмайна часів ОСОБА_2 створили та активно «кришували» схему, за якою у кишені Сім'і та її прислужників вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом», є по відношенню до Публічного акціонерного товариства «Турбоатом» недостовірною, в частині:

- «Кабмін і Фонд держмайна часів ОСОБА_2 створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»,

- «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010 року.»;

- «Відтак на підприємстві розпочалася масштабна корупція. За попередніми даними на ВАТ «Турбоатом» привласнили на свою користь та на користь третіх осіб, пов'язаних із ПАТ «Мегабанк», за попередніми даними - 2 млрд. 666 млн. 2 тис. гривень...»;

- «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме ці 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності... »;

- «...змова керівництва «Турбоатома» з керівництвом ТОВ «Мегаполіс Інвест» ... Як наслідок, «Турбоатом» переплатив компаньйону 22 млн. гривень.»;

- «...купував «Турбоатом» явно задорогий товар і в «Дніпропетровському інженерно- технічному центрі». Відтак вдалося вивести на сторону ще 16,8 млн. гривень...»;

- «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі.»;

- «При цьому окремі положення статуту не відповідають вимогам. Закону України «Про акціонерні товариства». Зокрема, що стосується повноваження дирекції.»;

- «...ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім 'ю.»;

- «...окрім «прокрутки» грошей у власних банках, було виявлено ще й багато інших зловживань. Наприклад, без проведення тендерних процедур закупили кілька автомобілів, вартістю 50 тис. доларів. Також провели дорогі ремонти кабінетів дирекції, причому, проводичи ці роботи структури, афільовані з «Мегабанком».

Стягнуто з Приватного підприємства «Україна молода», ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Турбоатом» судовий збір у розмірі по 121 /сто двадцять одній/ грн. 80 коп. з кожного.

В решті позову відмовлено.

Не погоджуючись із ухваленим рішенням суду, представником ПП «Україна молода» подано апеляційну скаргу, в якій зазначається про незаконність і необґрунтованість рішення суду у зв'язку із порушенням норм матеріального та процесуального права. Відповідач не погоджується із висновками суду, оскільки, на його думку, вони не відповідають обставинам справи, судом надано невірну оцінку доказам у справі, вважають, що рішення ухвалено не об'єктивно у зв'язку із неповним дослідженням обставин справи.

Зокрема, в апеляційній скарзі наголошується на тому, що оригінальна, дійсно поширена відповідачами інформація, мала інший вигляд, зокрема містилися численні посилання на джерела інформації. Проте судом першої інстанції безпідставно було відмовлено у задоволенні клопотання про долучення до матеріалів справи документів, що підтверджуються достовірність інформації. Не було враховано судом і наявність кримінального провадження № 0000056, яке зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за фактом привласнення та розтрати майна ВАТ «Турбоатом» за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, та заволодіння чужим майном, ухилення від сплати податків службовими особами ПП «Інкла-Київ», в особливо великих розмірах, за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191. ч. 3 ст. 212 КК України». А тому, на думку відповідача, журналісти поширювали інформацію про хід розслідування реального кримінального провадження, а їх судження були підставними, як того вимагає прецедентна практика Європейського суду з прав людини.

Відповідач також наголошує на тому, що неможливість журналіста/ЗМІ отримати безумовне офіційне підтвердження достовірності певної інформації не може перешкоджати у її опублікуванні. Таку позицію відповідач ґрунтує на висновках Європейського суду з прав людини.

Крім того вказується на недоведеності позивачем втрату своєї ділової репутації. Навпаки, відповідно до копії Звіту про фінансові результати позивача (із 2009 року), завіреної його печаткою ділова активність позивача показала динаміку зростання (принаймні, в абсолютних показниках). Тобто, висновок суду, що поширена інформація зашкодила або зашкодить позивачеві в майбутньому, є необґрунтованим та суперечить наявним у справі матеріалам

У світлі наведених принципів свободи вираження поглядів особа, яка подала апеляційну скаргу виходить із того, що оспорювана стаття має під собою достатнє підґрунтя, аби вважатися допустимою, а саме: достовірність і вірогідність поширеної інформації доводять докази, долучені самим позивачем; присутній факт наявності кримінального провадження. А метою поширення інформації було порушити перед громадськістю питання суспільного інтересу, а не посягнути на права та законні інтереси позивача.

На підставі викладеного, просили рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні заявлених позовних вимог.

В судовому засіданні представник відповідача підтримала апеляційну скаргу з підстав викладених у ній, просила рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні заявлених позовних вимог.

Представник позивача заперечував проти доводів апеляційної скарги, вважає рішення суду першої інстанції законним і обґрунтованим, просив залишити його без змін.

ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини своєї неявки не повідомив, а тому, в порядку ч. 2 ст. 305 ЦПК України, його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб які приймали участь в судовому засіданні, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню враховуючи наступне.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що у статті під назвою: «ІНФОРМАЦІЯ_3» в прямому та опосередкованому вигляді із іменем позивача зазначається про наявність у діяльності позивача зловживань, пов'язаних із ознаками кримінальних правопорушень, такими, як злочини проти власності, злочини у сфері господарської діяльності, недотримання вимог законодавства, щодо установчих документів позивача.

Проте погодитись з такими висновками суду першої інстанції в повному обсязі колегія суддів не вважає за можливе.

Перевіряючи обставини справи, апеляційним судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в мережі Інтернет на сайті www.umoloda.kiev.ua та у щоденній інформаційно-політичній газеті «Україна молода», що належить відповідачу ПП «Україна молода», у виданні НОМЕР_1 була опублікована стаття під назвою: «ІНФОРМАЦІЯ_3». Автором статті є відповідач ОСОБА_1, який має творчий псевдонім ОСОБА_5. У вказаній статті містились вислови, зокрема:

§ «Кабмін і Фонд держмайна часів ОСОБА_2 створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»,

§ «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010 року.»;

§ «Відтак на підприємстві розпочалася масштабна корупція. За попередніми даними на ВАТ «Турбоатом» привласнили на свою користь та на користь третіх осіб, пов'язаних із ПАТ «Мегабанк», за попередніми даними - 2 млрд. 666 млн. 2 тис. гривень...»;

§ «Фактів розкрадань виявлено чимало... розплутують випадок злочинної діяльності службових осіб «Турбоатома», які вчинили змову з керівництвом ТОВ «Інкла - Київ». Як наслідок - заволодіння коштами підприємства в особливо великих розмірах»;

§ «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме ці 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності...»;

§ «...змова керівництва «Турбоатома» з керівництвом ТОВ «Мегаполіс Інвест» ... Як наслідок, «Турбоатом» переплатив компаньйону 22 млн. гривень.»;

§ якщо би Фонд держмайна контролював роботу «Турбоатома», як це було раніше до 2010 року, такі зловживання були б у принципі неможливі»;

§ «...купував «Турбоатом» явно задорогий товар і в «Дніпропетровському інженерно- технічному центрі». Відтак вдалося вивести на сторону ще 16,8 млн. гривень...»;

§ «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі.»;

§ «Це дозволяло банківським установам «крутити» коштами ВАТ на власний розсуд. Ситуація, яка була би вкрай невигідною для будь - якої виробничої структури, в цьому випадку тільки грала на руку керівництву «Турбоатому».. адже таким чином директор ОСОБА_6 віддав гроші у користування де факто банкіру ... ОСОБА_6...»;

§ «Не існує також гарантій щодо їх повернення, розміщення тощо. І знову ж таки, на перший погляд, дивина: підприємство укладає вкрай невигідні для себе угоди з банком.»;

§ «.. .так «необачно» працював топ-менеджмент «Турбоатома»...»;

§ «...лише через безпідставне розміщення грошових коштів у АТ АК «Базіс» ми з вами втратили 135 млн. гривень.»;

§ «топ-менеджмент.... організовуючи корупційні схеми, не просто не намагався їх прикрити, а й не потурбувався про власну легітимність»;

§ «При цьому окремі положення статуту не відповідають вимогам Закону України «Про акціонерні товариства». Зокрема, що стосується повноваження дирекції.»;

§ «збори акціонерів, на яких було обрано ОСОБА_6, провели незаконно»;

§ «власник Мегабанку зайняв посаду керівника «Турбоатома» незаконно...»;

§ «Феміда - добровільно чи після спроб із нею домовитись намагалася закрити очі на беззаконня у Турбоатомі»;

§ «...ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім 'ю.»;

§ «...окрім «прокрутки» грошей у власних банках, було виявлено ще й багато інших зловживань. Наприклад, без проведення тендерних процедур закупили кілька автомобілів, вартістю 50 тис. доларів. Також провели дорогі ремонти кабінетів дирекції, причому, проводили ці роботи структури, афільовані з «Мегабанком».

Перш за все колегія суддів звертає увагу на конституційні положення про свободу думки і слова (ст.34 Конституції України). Свобода слова і свобода друку, гарантовані громадянам Конституцією, означають право висловлювання думок і переконань, пошуку, вибору, одержання і поширення інформації та ідей у будь-яких формах, включаючи пресу та інші засоби масової інформації.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканість її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати.

А отже, праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов'язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить, зокрема, її ділову репутацію.

Беручи до уваги зазначені законодавчі положення, суд при вирішенні справ про захист ділової репутації повинен забезпечити баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на недоторканість ділової репутації, судовим захистом цього права, з іншого боку.

Верховний Суд України в Постанові Пленуму № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначає, що під діловою репутацією юридичної особи, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Також у вказаній Постанові дається роз'яснення, що негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Ряд тверджень, що мали місце у статті, на думку суду першої інстанції, не стосуються позивача та є припущенням автора, оціночними судженнями автора, а саме:

- «Фактів розкрадань виявлено чимало... розплутують випадок злочинної діяльності службових осіб «Турбоатома», які вчинили змову з керівництвом ТОВ «Інкла - Київ». Як наслідок - заволодіння коштами підприємства в особливо великих розмірах»;

- якщо би Фонд держмайна конпцюлював роботу «Турбоатома», як це було раніше до 2010 року, такі зловживання були б у принципі неможливі»;

- «Це дозволяло банківським установам «крутити» коштами ВАТ на власний розсуд. Ситуація, яка була би вкрай невигідною для будь - якої виробничої структури, в цьому випадку тільки грала на руку керівництву «Турбоатому».. адже таким чином директор ОСОБА_6 віддав гроші у користування де факто банкіру ... ОСОБА_6...»;

- «Не існує також гарантій щодо їх повернення, розміщення тощо. І знову ж таки, на перший погляд, дивина: підприємство укладає вкрай невигідні для себе угоди з банком.»;

- «..так «необачно» працював топ-менеджмент «Турбоатома»...»;

- «топ-менеджмент.... організовуючи корупційні схеми, не просто не намагався їх прикрити, а й не потурбувався про власну легітимність»;

- «збори акціонерів, на яких було обрано ОСОБА_6, провели незаконно»;

- «власник Мегабанку зайняв посаду керівника «Турбоатома» незаконно;

- «Феміда - добровільно чи після спроб із нею домовитись намагалася закрити очі на беззаконня у Турбоатомі...»,

Дійсно із вказаних тверджень не вбачається, що інформація носить переважно оціночний характер, а тому вважати вказану інформацію негативною, такою що порушує права позивача не вбачається підстав. Крім того, відповідач в апеляційній скарзі наголошує на тому, що оскаржує рішення лише в частині задоволених позовних вимог.

Як вірно вказав суд першої інстанції в деяких з тверджень автор наводить припущення, а також дає оцінку діям керівництва позивача. Це, зокрема, твердження:

«якщо би Фонд держмайна контролював роботу «Турбоатома», як це було раніше до 2010 року, такі зловживання були б у принципі неможливі»;

«Не існує також гарантій щодо їх повернення, розміщення тощо. І знову ж таки, на перший погляд, дивина: підприємство укладає вкрай невигідні для себе угоди з банком.»,

Відповідно до ч. 2 ст. 47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції.

Разом з тим, твердження: «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі», яка визнана судом недостовірною інформацією також містить певну оцінку фактів і недоліків роботи позивача щодо напрямків використання коштів, а інформація щодо використання цих коштів фактично є інформацією, що не є негативною відносно особи позивача, так як вказується на використання іншими особами.

Як у наведеному формулюванні, так і інших частинах статті автором робиться посилання на правоохоронні органи. Матеріали справи місять копію листа Генеральної прокуратури м. Києва від 18.11.2014 № 17/1/2-32786-14, в якому повідомляється про проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000056, яке зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за фактом привласнення та розтрати майна ВАТ «Турбоатом» за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, та заволодіння чужим майном, ухилення від сплати податків службовими особами ПП «Інкла-Київ», в особливо великих розмірах, за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191. ч. 3 ст. 212 КК України».

Проте, вказаний лист не містить жодної іншої інформації, яка б відповідала інформації, що є предметом спору.

Відповідно до ч. 2 ст. 302 ЦК України фізична особа, яка поширила інформацію, отриману з офіційних джерел (інформація від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, звіти, стенограми тощо), не зобов'язана перевіряти її достовірність та не несе відповідальності в разі її спростування. Фізична особа, яка поширює інформацію отриману з офіційних джерел, зобов'язана робити посилання на таке джерело.

Згідно ст. 42 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні» редакція, журналісти не несуть відповідальності за публікацію відомостей, які не відповідають дійсності, принижують честь і гідність громадян і організацій, порушують права і законні інтереси громадян або являють собою зловживання свободою діяльності друкованих засобів масової інформації і правами журналіста, якщо вони є, зокрема: дослівним відтворенням публічних виступів або повідомлень суб'єктів владних повноважень, фізичних та юридичних осіб; дослівним відтворенням матеріалів, опублікованих іншим друкованим засобом масової інформації з посиланням на нього.

Тобто, підставою для звільнення від відповідальності є поширення офіційної інформації, навіть в разі встановлення недостовірності розповсюдженої інформації. Проте вказане не було доведено в ході розгляду справи стороною відповідача.

Посилання на те, що неможливість журналіста/ЗМІ отримати безумовне офіційне підтвердження достовірності певної інформації не може перешкоджати у її опублікуванні ґрунтуються на висновках Європейського суду з прав людини у справі «Фрессоз і Руар проти Франції», а також у справі «Торгейр Торгейрсон проти Ісландії». Проте, Європейський суд з прав людини у справі «Газета «Україна-центр» проти України» у п. 46 також зазначив, що ст.10 Конвенції захищає право журналістів розголошувати інформацію, яка становить громадський інтерес, за умови, що вони діють сумлінно та використовують перевірену фактичну базу; та надають «достовірну та точну» інформацію, як того вимагає журналістська етика. За пунктом 2 статті 10 Конвенції свобода вираження поглядів пов'язана з «обов'язками та відповідальністю», які застосовуються до засобів масової інформації навіть щодо питань великого суспільного значення.

Повідомлення новин, засноване на інтерв'ю або відтворенні висловлювань інших осіб, відредагованих чи ні, становить один з найбільш важливих засобів, за допомогою яких преса може відігравати свою важливу роль «сторожового пса суспільства» (див., наприклад, рішення у справі «The Observer and The Guardian v. the United Kingdom»). У таких справах слід розрізняти ситуації, коли такі висловлювання належали журналісту, і коли були цитатою висловлювання іншої особи, оскільки покарання журналіста за участь у розповсюдженні висловлювань інших осіб буде суттєво заважати пресі сприяти обговоренню питань суспільного значення та не повинно розглядатись, якщо для іншого немає винятково вагомих причин (див. рішення у справі «Педерсен і Баадсгаард проти Данії», зазначене вище, п.77; рішення у справі «Торгейр Торгейрсон проти Ісландії2 (Thorgeir Thorgeirson v. Iceland»), п. 65, Series A, no. 239; і рішення у справі «Джерсільд проти Данії», зазначене вище, п. 35)..

Даних які підтверджували б наявність інтерв'ю з посадовими особами правоохоронних органів, чи інше джерело походження інформації, як офіційної, матеріали справи не містять. А отже вказані доводи та посилання сторони відповідача є безпідставними. З цих же підстав не можуть бути не визнані недостовірною інформація, яка хоча і містить посилання на певне джерело, проте доказів цього суду представлено не було. Це зокрема інформація:

«Відтак на підприємстві розпочалася масштабна корупція. «За попередніми даними на ВАТ «Турбоатом» привласнили на свою користь та на користь третіх осіб, пов'язаних із ПАТ «Мегабанк», за попередніми даними - 2 млрд. 666 млн. 2 тис. гривень», - йдеться у документах»

«Депутат ОСОБА_7, який свого часу намагався привідкрити завісу над корупційними схемами в «Турбоатомі», стверджував: окрім «прокрутки» грошей у власних банках, було виявлено ще й багато інших зловживань. Наприклад, без проведення тендерних процедур закупили кілька автомобілів, вартістю 50 тис. доларів. Також провели дорогі ремонти кабінетів дирекції, причому, проводили ці роботи структури, афільовані з «Мегабанком».

Міститься посилання на слідчих і перед твердженням «При цьому окремі положення статуту не відповідають вимогам Закону України «Про акціонерні товариства». Зокрема, що стосується повноваження дирекції». Проте, оскільки це посилання міститься в попередньому реченні, воно сприймається до нього, до того ж як вже вказано вище офіційність інформації не підтверджена. А отже інформація про незаконність статуту позивача, викладене у формі твердження, даних про її достовірність суду надано не було.

Відсутні докази і щодо достовірності інформації про змову керівництва «Турбоатома» з керівництвом ТОВ «Мегаполіс Інвест» про завищення цін на певні товари.

Судом першої інстанції залишено поза увагою, що не стосуються особи позивача і наступні твердження:

- «Кабмін і Фонд держмайна часів ОСОБА_2 створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»,

- «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010року.»;

- «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме ці 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності... »;

- «... ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім'ю.»;

А тому вказана інформація не може вважатися недостовірною стосовно особи позивача.

Виходячи з вищевикладеного, висновки суду першої інстанції про визнання недостовірною, такою що принижують ділову репутацію позивача, відповідають обставинам справи та вимогам чинного законодавства щодо наступних тверджень:

- «Відтак на підприємстві розпочалася масштабна корупція. За попередніми даними на ВАТ «Турбоатом» привласнили на свою користь та на користь третіх осіб, пов'язаних із ПАТ «Мегабанк», за попередніми даними - 2 млрд. 666 млн. 2 тис. гривень...»;

- «...змова керівництва «Турбоатома» з керівництвом ТОВ «Мегаполіс Інвест» ... Як наслідок, «Турбоатом» переплатив компаньйону 22 млн. гривень.»;

- «...купував «Турбоатом» явно задорогий товар і в «Дніпропетровському інженерно- технічному центрі». Відтак вдалося вивести на сторону ще 16,8 млн. гривень...»;

- «При цьому окремі положення статуту не відповідають вимогам Закону України «Про акціонерні товариства». Зокрема, що стосується повноваження дирекції.»;

- «... окрім, «прокрутки» грошей у власних банках, було виявлено ще й багато інших зловживань. Наприклад, без проведення тендерних процедур закупили кілька автомобілів, вартістю 50 тис. доларів. Також провели дорогі ремонти кабінетів дирекції, причому, проводили ці роботи структури, афільовані з «Мегабанком».

В цій частині, суд першої інстанції правильно встановивши фактичні обставини справи, дав належну оцінку представленим доказам, та правильно вирішив спір по суті у, визначений спосіб, а саме зобов'язання спростування недостовірної інформації. Рішення суду першої інстанції в цій частині ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому скасуванню не підлягає.

Проте, як встановлено вище має місце порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, щодо задоволення позовних вимог про визнання недостовірною, такою, що принижує ділову репутацію Публічного акціонерного товариства «Турбоатом», а також щодо зобов'язання спростування, наступної інформації:

- «Кабмін і Фонд держмайна часів ОСОБА_2 створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»,

- «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010 року.»;

- «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме цi 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності... »;

- «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі. »;

- «... ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім'ю. »;

Виходячи з положень п. 4 ч. 1 ст. 309 ЦПК України, вказане дає підставити скасувати рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні даних позовних вимог

Керуючись ст.ст. 303, 307, 309, 314,316-319 ЦПК України, колегія суддів, -

ВИРІШИЛА:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Україна молода» - задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08.02.2016 - скасувати в частині задоволення позовних вимог про визнання недостовірною, такою, що принижує ділову репутацію Публічного акціонерного товариства «Турбоатом», а також щодо зобов'язання спростування, наступної інформації:

- «Кабмін і Фонд держмайна часів ОСОБА_2 створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»,

- «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010 року.»;

- «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме цi 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності... »;

- «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі. »;

- «... ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім'ю. »;

Ухвалити в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні даних позовних вимог.

В решті рішення суду залишити без змін.

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення, може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: