Справа № 760/6339/16-ц
Провадження № 2/760/3567/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 серпня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва
в складі: головуючого судді - Лазаренко В.В.
з участю секретаря - Кучерини Ю.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -
04.04.2016 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом в якому просить визначити їй додатковий строк тривалістю шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.
Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько ОСОБА_2 після смерті якої відкрилася спадщина на належне йому майно - ? частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 6.
21.12.2015 вона звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дідович І.В. із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус відмовила у прийнятті заяви, у зв'язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини.
Позивач зазначає, що шестимісячний строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин. Зокрема, вказує, що після того як її мати ОСОБА_4 розірвала шлюб з її батьком ОСОБА_2, вона не підтримувала з батьком жодних відносин. Від матері її було відомо лише про те, що батько виїхав за межі України та проживав на території Російської Федерації, проте їй нічого не було відомо про його подальшу долю та точне місце проживання. Про смерть батька вона дізналася випадково від ОСОБА_5 під час випадкової зустрічі у м. Києві. Відтак, оскільки вона не знала та не могла знати про смерть свого батька причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини об'єктивно не залежали від її волі.
Таким чином зважаючи на поважність причини з яких вона у встановлені законом строки не подала заяву про прийняття спадщини, позивач просить визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька.
В судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити.
Відповідач - Київська міська рада, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. В судове засідання свого представника не направила, про причини неявки свого представника суд до відома не поставила, з заявою про розгляд справи у її відсутності до суду не зверталась.
При таких обставинах суд знаходить за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, в заочному порядку і ухвалити рішення відповідно до ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України.
Суд, заслухавши пояснення представників позивача, покази свідка ОСОБА_5, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2, що вбачається із свідоцтва про народження від 14.03.1955 серії НОМЕР_2, свідоцтва про укладання шлюбу від 04.03.1978 серії НОМЕР_1.
ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в селещі Коренєво, Коренєвського району Курської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть від ІНФОРМАЦІЯ_2 серія НОМЕР_3, виданим адміністрацією селища Коренєво Курської області.
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 27.01.1989 Першою київською державною нотаріальною конторою, зареєстрованим в реєстрі за №15н-199, ОСОБА_2 за життя на праві власності на лежала 1/4 частина житлового будинку АДРЕСА_1
Відповідно до довідки, виданої нотаріусом Коренєвського нотаріального округу Курської області Російської Федерації Тімкіною Л.М. від 10.03.2016 №164, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 в Коренєвській нотаріальні конторі спадкова справа не заводилась, відомості про спадкоємців відсутні.
Зі змісту Інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 08.07.2016 №44395981, листа Першої Київської державної нотаріальної контори від 08.07.2016 №5711/01-16 слідує, що на території України спадкова справа щодо майна померлого ОСОБА_2 не заводилась.
У відповідності до п. 5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.
Згідно ч. 1 ст. 1220, ст. 1218 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до правил визначених у ст. 1217, ч. 1 ст. 1258, ст. 1261 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Як видно з матеріалів справи, позивач є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2
Зі змісту довідки від 21.12.2015 №89/01-16 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дідович І.В. вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, поданої 21.12.2015, у зв'язку з пропуском строку, встановленого для її прийняття.
В судовому засіданні представники позивача у своїх поясненнях зазначили, що шестимісячний строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений ОСОБА_1 з поважних причин, оскільки тривалий час її не було відомо про смерть батька на території Російської Федерації.
Дані обставини знайшли своє підтвердження під час судового розгляду та дослідження доказів у справі.
Зокрема, допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 показав суду, що він є родичем померлого ОСОБА_2 Про смерть останнього він дізнався під час свого перебування на території Російської Федерації. Восени 2015 року він випадково зустрівся у м. Києві із ОСОБА_1 й у розмові повідомив їй про смерть її батька.
З наявних у справі письмових доказів слідує, що ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_2. Її дочка ОСОБА_7 знаходилась на диспансерному обліку в Оржицькій ЦРЛ з приводу хронічного обструктивного бронхіту з 1987 року. Захворювання мало прогресуючий характер та потребувало постійного супроводу.
Згідно листа Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 18.05.2016, відомостей про перетинання державного кордону України у період з 25.05.2011 по 01.01.2016 громадянкою України ОСОБА_1 в базі даних не виявлено.
Таким чином, проаналізувавши докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав вважати, що позивач ОСОБА_1 про смерть свого батька ОСОБА_5 дізналася лише наприкінці 2015 року, а відтак вона з об'єктивних причин, не могла звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у передбачений законом строк.
Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи обставини наведені вище, суд дійшов до висновку про те, що ОСОБА_1 з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, а тому вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визначення їй додаткового строку достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню.
Разом з цим, зважаючи на необґрунтованість позовних вимог в частині встановлення зазначеного строку тривалістю шість місяців, суд вважає за необхідне, визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місяці, оскільки вважає, що вказаного проміжку часу цілком достатньо для звернення позивача до нотаріуса із відповідною заявою.
У зв'язку із зазначеним, позовні вимоги належить задовольнити частково.
Керуючись ст. ст. 5, 6, 8, 10-11, 57-60, 88, 208-209, 213-215, 224, 226 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд
Позов задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк - три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.
В задоволенні інших вимог - відмовити.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя