УХВАЛА

15 вересня 2016 року суддя Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області ОСОБА_1., ознайомившись в м.Маріуполі із позовною заявою Маріупольського міського центру зайнятості до ОСОБА_2 про стягнення суми незаконно отриманої допомоги по безробіттю, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2016 року до суду звернувся представник Маріупольського міського центру зайнятості з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення суми незаконно отриманої допомоги по безробіттю.

Одночасно з позовною заявою заявник надав суду клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначив, що Маріупольський міський центр зайнятості є неприбутковою державною установою та не є розпорядником майнових коштів, а фінансування на сплату судового збору надходить до центру зайнятості з певною затримкою у звязку з тим, що кошторис видатків затверджується один раз на рік. Зазначає, що майновий стан позивача не дозволяє своєчасно сплатити судовий збір.

Ознайомившись із цим клопотанням, вважаю його таким, що не підлягає задоволенню, а тому позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судовий збір" (далі Закон), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Як зазначено у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Розглянувши доводи заявника щодо відстрочення сплати судового збору, суд не вбачає обґрунтованих та переконливих підстав для відстрочення Маріупольському міському центру зайнятості сплати судового збору, оскільки ним не надано суду достатніх доказів на підтвердження його доводів.

Так, статус неприбуткової державної установи не свідчить про неможливість сплати судового збору, оскільки не доводить відсутність коштів на рахунках підприємства чи неможливість їх використання.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, вважаю, що заявник, як сторона у справі, має виконувати встановлений законодавством обов'язок сплати судового збору.

У відповідності до ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування), поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимоги майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви, документи, які підтверджують оплату судового збору. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Також позивач повинен додати до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України Про судовий збір, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (1378, 00 грн.)

Таким чином, позивачу слід доплатити судовий збір.

Як вбачається зі ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст.ст. 119,120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, то вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Маріупольського міського центру зайнятості про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Заяву Маріупольського міського центру зайнятості до ОСОБА_2 про стягнення суми незаконно отриманої допомоги по безробіттю - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків - 5 днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1