Справа № 755/4740/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" серпня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарях: Рудь Р.Г., Швидкій Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду із позовом у якому просить визнати за нею право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5.

Обгрунтовуючи вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла її мати - ОСОБА_5.

За життя її мати склала заповіт, серія НОМЕР_2 від 26.10.2010 року,

відповідно до якого заповіла їй все належне майно, до складу якої входить ? частини квартири АДРЕСА_1.

14.05.2015 року позивач звернулася до Шостої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом № 2214 від 14.05.2015 року року та надала усі наявні документи, на підтвердження права власності її матері на вищезазначену квартиру.

На підставі правовстановлюючих документів убачається, що спадкове

майно складається з ? частки квартири АДРЕСА_1. З яких, ? частка зазначеної квартири належала ОСОБА_5 на підставі

Свідоцтва про право власності на житло, виданого Дніпровською районною державною

адміністрацією міста Києва 10.03.2000 року. Інша ? частка квартири

належала матері на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого

Десятою Київською державною нотаріальною конторою 21.06.2005 року.

Проте за життя, її мати ОСОБА_5 не оформила у встановленому законом порядку право власності на ? частини спірної квартири, що належала їй на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданного Десятою Київською державною нотаріальною конторою 21.06.2005 року.

За таких обставин Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори було відмолено позивачу у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом на ? частини квартири АДРЕСА_1, після померлої матері, що змушує її звернутись з даним позовом до суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18.04.2016 року залучено в якості відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі, виходячи з доводів якими обґрунтовується позовна заява, просили суд позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні проти позову не заперечував.

Відповідач ОСОБА_4 та представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з'явились, хоча про день, час і місце слухання справи повідомлялись судом належним чином, про причини неявки суду не повідомили, процесуальним правом надати письмові пояснення по суті предмету спору не скористались. Документів, що підтверджують поважність причин їх відсутності суду не надано. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надійшло.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, відповідача ОСОБА_3 дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що квартири АДРЕСА_1 належала на праві спільної часткової власності в рівних долях ОСОБА_6, ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло виданим Дніпровською районною державною адміністрацією міста Києва від 10.03.2000 року. (а.с. 7).

Позивач являється донькою ОСОБА_5 та ОСОБА_6, що підтверджується даними свідоцтва про народження.

ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_6, після смерті якого відкрилась спадщина на ? частини квартири АДРЕСА_1.

21.06.2005 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори було видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 - ОСОБА_5 на ? частини квартири АДРЕСА_1 в порядку ст. 1261 ЦК України.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_5, що підтверджується даними свідоцтва про смерть виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві. (а.с. 5).

За змістом заповіту посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 26.10.2010 року ОСОБА_5 на випадок своєї смерті заповідала усе належне їй мано - ОСОБА_1

Відповідно до інформаційної довідки КВ- 2015 № 15607 від 15.06.2015 року, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, на праві спільної часткової власності за ОСОБА_5 зареєстровано ? частки квартири АДРЕСА_1, на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Дніпровською районною державною адміністрацією міста Києва від 10.03.2000 року.

Як убачається із належним чином завірених копій матеріалів спадкового майна після померлої ОСОБА_5, позивач у встановлений ст. 1270 ЦК України строк звернулась до нотаріальної контори із заявою для прийняття спадщини після смерті своєї матері - ОСОБА_5

20.08.2015 року державний нотаріус Шостої Київської Державної нотаріальної контори видав ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за заповітом ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року на спадкове майно, яке складається із ? частини квартири АДРЕСА_1.

Постановою від 25.08.2015 року державний нотаріус Шостої Київської Державної нотаріальної контори відмовляє ОСОБА_1 у видачі свідоцтва на ? частини квартири АДРЕСА_1, яка залишилась після смерті ОСОБА_5

Відповідно до ч. 4 ст. 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Таким чином, суд приходить до висновку, що за життя померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5, не встигла оформити право власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1, що належали їй на підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_6, виданого державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори 21.06.2005 року.

Згідно із ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

За змістом ст.. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1276 якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Згідно із ч.1ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Як було з»ясовано у судовому засіданні позивач у встановлені ст. 1270 ЦК України строки звернулась із заявою про прийняття спадщини після померлої матері до нотаріальної контори, інших спадкоємців крім ОСОБА_1 судом не встановлено, позивач про відмову від спадщини не заявляла, відповідач ОСОБА_3 не заперечував проти позову і визнання ним позову не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог і задоволення позову в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 58-61, 88, 174, 208, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, ст.ст. 3, 15, 16, 334, 1216-1223, 1258, 1261, 1268, 1269,1276 Цивільного кодексу України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати право власності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ідентифікаційний код - НОМЕР_1, в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5 на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10-ти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

С у д д я :

Повний текст рішення виготовлений 26 серпня 2016 року.