Справа №173/1365/16-ц
Провадження №2/173/730/2016
Верхньодніпровський районний суд
Дніпропетровської області
В складі: головуючої судді Петрюк Т.М.
При секретарі Рудовій Л.В
Розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Верхньодніпровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
До суду звернувся позивач ОСОБА_1, з позовом про розірвання шлюбу до відповідача ОСОБА_2, посилаючись на наступне: 09.01.1988 року він зареєстрував шлюб з відповідачкою по справі, який був зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Івано-Франківського міського управління юстиції. Актовий запис № 8.
Від шлюбу мають повнолітню доньку, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
З березня місяця 2012 року вони з відповідачкою припинили шлюбні відносини. З вказаного часу проживали окремо. Спільне господарство не ведуть.
Причиною розпаду сімейних відносин стало відсутність взаєморозуміння в подружньому житті, різність характерів, часто виникали сварки та суперечки. На даний час їх з дружиною подружні відносини повність вичерпали себе, не залишивши ні любові, ні поваги одне до одного, тому збереження шлюбу будить суперечити їхнім інтересам, що й стало причиною звернення до суду.
В судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про слухання справи в його відсутність, свої позовні вимоги підтримав, просить розірвати шлюб. Строк на примирення просить не надавати.
Відповідач в судове засідання не з»явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.
Дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступними підставами: судом встановлено, що 09.01.1988 року позивач зареєстрував шлюб з відповідачкою по справі, який був зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Івано-Франківського міського управління юстиції. Актовий запис № 8.
Від шлюбу мають повнолітню доньку, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Судом встановлено, що причиною розпаду сімейних відносин стало відсутність взаєморозуміння в подружньому житті, різність характерів, часто виникали сварки та суперечки. На даний час їх з дружиною подружні відносини повність вичерпали себе, не залишивши ні любові, ні поваги одне до одного, тому збереження шлюбу будить суперечити їхнім інтересам.
З березня місяця 2012 року сторони припинили шлюбні відносини. З вказаного часу проживали окремо. Спільне господарство не ведуть.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу є обгрунтованими, подальше проживання сторін та їх примирення стало не можливим та на думку суду буде суперечити інтересам сторін, так як сторони протягом тривалого часу проживали окремо одне від одного, шлюбних відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть. За таких обставин суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами потрібно розірвати.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Так як відповідач, яка змінила прізвище в зв»язку з реєстрацією шлюбу, в судове засідання не з»явилась та не висловила своє волевиявлення щодо того, яке прізвище вона бажає мати після розірвання шлюбу, суд вважає за можливе залишити відповідачці ОСОБА_2 прізвище обране під час реєстрації шлюбу - ОСОБА_2.
Відповідно до ст. 115 СК України рішення суду після набрання ним законної сили надсилається органу державної реєстрації актів цивільного стану громадян для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Так як позивач в позовній заяві просить судові витрати по справі покласти на нього, суд вважає, що понесені позивачем витрати по сплаті судового збору в с умі 551 грн 20 коп., потрібно покласти на позивача ОСОБА_1 В свою чергу витрати пов»язані з реєстрацію розірвання шлюбу в органах реєстрації актів цивільного стану суд вважає за можливе покласти на відповідачку ОСОБА_2, так як в розірванні подружніх відносин суд вбачає вину обох сторін.
На основі ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст. 10,60,88,212. 213, 214, 215, 224 ЦПК України суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 09 січня 1988 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Івано-Франківського міського управління юстиції, актовий запис № 8, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище - ОСОБА_2.
Після набрання рішенням законної сили його копію направити Верхньодніпровському районному відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Стягнути з ОСОБА_2 витрати за реєстрацію розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану.
Судові витрати по сплаті судового збору в сумі 551 грн. 20 коп. покласти на позивача ОСОБА_1.
Рішення може бути оскаржене до судової палати з цивільних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 10 днів з моменту його проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Верхньодніпровський районний суд.

Особи, які брали участь у судовому засіданні, але не були присутні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання цього рішення.

Заочне рішення може бути оскаржене відповідачем протягом 10 днів з моменту його отримання шляхом подачі заяви про його скасування до Верхньодніпровського районного суду.

Рішення набирає чинності після закінчення строку на подання апеляційної скарги та/або заяви про скасування заочного рішення, якщо така скарга та/або заява не подавались. У випадку подання апеляційної скарги або заяви про скасування заочного рішення набирає чинності після розгляду справи судом апеляційної інстанції, або після перегляду заочного рішення судом, який його постановив, якщо рішення не було скасоване або змінене.

Суддя Т.М. Петрюк