У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.04.2016 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області ОСОБА_1, при секретарі судового засідання Меркуловій Ю.П., за участю позивача ОСОБА_2 та його представника ОСОБА_3, представника відповідача ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_2 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_5 про стягнення боргу в сумі 40 000,00 доларів США, що по курсу складає 960 000,00 грн., втраченої вигоди за користування коштами на протязі чотирьох років 16 000 доларів США (по курсу 38 400 грн.) та судовий збір 3 690,00 грн., а всього 1 347 690 грн.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що 20.03.2011 року ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернувся до нього позичити 40 000 доларів США, при цьому власноручно надав розписку. Гарантом повернення позики виступила його племінниця ОСОБА_7. 22.05.2014 року ОСОБА_6 помер, його спадкоємцем є дружина ОСОБА_5, яка успадкувала усе майно. Тому у відповідності до ст. 1281 ЦК України позивач звернувся до суду з відповідним позовом про стягнення боргу за рахунок спадкового майна.

За ухвалою від 06.08.2015 року судом було відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Представником відповідача ОСОБА_4 у судовому засіданні 30.11.2015 року було заявлене клопотання за яким він просить суд провести судово почеркознавчу експертизу розписки від 20.03.2011 року та покласти на вирішення наступні питання:

1. Чи виконаний рукописний текст в розписці ОСОБА_6?

2. Чи добровільно виконаний текст в розписці ОСОБА_6?

3. Коли саме було виконано текст даної розписки? Чи відповідає даті, яка вказана в розписці?

Проведення експертизи доручити Львівському науково дослідному інституту судових експерти, що знаходиться за адресою: 79024, м. Львів, вул. Липинського, 54.

04.12.2015 року від представника відповідача ОСОБА_4 до суду надійшло клопотання про витребування документів для проведення судово почеркознавчої експертизи, а саме:

- від Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, пл. Народна, 4, де ОСОБА_6 оформляв пенсію;

- від Закарпатської філії обласного управління АТ «Ощадбанк», що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Корзо, 15, де ОСОБА_6 відкривав рахунки;

- від УМВС України в Закарпатській області (на даний час ВП ГУП в Закарпатській області), що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Ракоці, 13, де ОСОБА_6 працював в органах внутрішніх справ;

- від ВНЗ Ужгородський національний університет, що знаходиться за адресою: м Ужгород, пл. Народна, 3, де ОСОБА_6 з 2007 по 2009 рік працював охоронцем.

У судовому засіданні 22.01.2016 року представником позивача також було подане клопотання про витребування документів для проведення судово почеркознавчої експертизи, а саме: від Першої Ужгородської державної нотаріальної контори, нотаріуса ОСОБА_8, заповіт від 20.01.2010 року, який подав ОСОБА_6 на імя ОСОБА_5

Ухвалою суду від 22.01.2016 року клопотання представників позивача та відповідача про витребування документів було задоволено, та витребувано оригінали документів із вільними зразками рукописних текстів, які були виконані особисто ОСОБА_9 по змозі не менше ніж на 15 документах не менше ніж на 15 аркушах, а саме:

- від Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, пл. Народна, 4, де ОСОБА_6 оформляв пенсію;

- від Закарпатської філії обласного управління АТ «Ощадбанк», що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Корзо, 15, де ОСОБА_6 відкривав рахунки;

- від УМВС України в Закарпатській області (на даний час ВП ГУП в Закарпатській області), що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Раковці, 13, де ОСОБА_6 працював в органах внутрішніх справ;

- від ВНЗ Ужгородський національний університет, що знаходиться за адресою: м Ужгород, пл. Народна, 3, де ОСОБА_6 з 2007 по 2009 рік працював охоронцем.

- від Першої Ужгородської державної нотаріальної контори, нотаріуса ОСОБА_8, що знаходиться в м. Ужгород, вул. Собранецька, 47, заповіт від 20.01.2010 року, який подав ОСОБА_6 на імя ОСОБА_5

В судовому засіданні 07.04.2016 року було встановлено, що ухвала про витребування доказів не виконана в частині витребування оригінали документів із вільними зразками рукописних текстів, які були виконані особисто ОСОБА_6 по змозі не менше ніж на 15 документах не менше ніж на 15 аркушах від УМВС України в Закарпатській області (на даний час - ВП ГУНП в Закарпатській області), що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Ракоці, 13, де ОСОБА_6 працював в органах внутрішніх справ на даний момент не виконано.

Представник позивача ОСОБА_3 в судовому засідання заявив клопотання про повторне витребування від ГУНП в Закарпатській області, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Ракоці, 13, де ОСОБА_6 працював в органах внутрішніх справ повторно підтримав та просив витребувати оригінали документів із вільними зразками рукописних текстів, які були виконані особисто ОСОБА_6 по змозі не менше ніж на 15 документах не менше ніж на 15 аркушах.

Як зазначено у ст. 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі. У заяві про витребування доказів має бути зазначено, який доказ вимагається, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ. Докази, які вимагає суд, направляються до суду безпосередньо. Суд може також уповноважити заінтересовану особу, яка бере участь у справі, одержати доказ для представлення його суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання ухвали. За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов'язку подати суду докази.

Відповідно до ст. 138 ЦПК України оригінали письмових доказів до набрання судовим рішенням законної сили повертаються судом за клопотанням осіб, які їх подали, якщо це можливо без шкоди для розгляду справи. У справі залишається засвідчена суддею копія письмового доказу.

Як зазначено у статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до п. 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) далі за текстом Інструкція, основними видами (підвидами) експертизи є криміналістична, почеркознавча.

Згідно Розділу І Почеркознавча експертиза Науково методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) далі за текстом Рекомендації, встановлено, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно п. 1.3. Рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов'язані з їх

обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов'язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв'язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв'язку з призначенням даної експертизи.

Рекомендаціями також визначено, що перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) пред'явити їх особі, яка підлягає ідентифікації, а потім позначити кожний зразок, тобто указати, що це вільний зразок почерку (підпису) певної особи (указати її прізвище, ім'я, по батькові), та посвідчити це своїм підписом.

У разі неможливості пред'явити зазначені зразки (смерть виконавця, від'їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо) (п. 1.4).

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об'єкту, який досліджується, за часом виконання, за

видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру (п. 1.5 Рекомендацій).

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів (п. 1.8 Рекомендацій).

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що вирішити питання щодо призначення експертизи за відсутності вільних зразків рукописного тексту ОСОБА_6 від ГУНП України в Закарпатській області, є значно ускладненим, оскільки він помер 22.05.2014 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 23.05.2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Ужгороду реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області серії І-ФМ № 166585, тому у якості підготовки до розгляду клопотання про призначення судово почеркознавчої експертизи у цій справі, слід задовольнити вищезазначене клопотання представника позивача про витребування доказів та повторно витребувати від нижчезазначених осіб оригінали документів із вільними зразками рукописних текстів, які були виконані особисто ОСОБА_9 по змозі не менше ніж на 15 документах не менше ніж на 15 аркушах, а саме:

- від ГУНП України в Закарпатській області, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Ракоці, 13, де ОСОБА_6 працював в органах внутрішніх справ;

Керуючись 137, 143, 210, 293 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від ГУНП в Закарпатській області, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Ракоці, 13, де ОСОБА_6 працював в органах внутрішніх справ оригінали документів із вільними зразками рукописних текстів, які були виконані особисто ОСОБА_6 по змозі не менше ніж на 15 документах не менше ніж на 15 аркушах.

Докази, які вимагає суд, направляються до суду безпосередньо у строк до 30.05.2016 року.

Попередити вищезазначених юридичних осіб, що у відповідності до ст. 137 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання ухвали. За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов'язку подати суду докази.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1