АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції Кривов'яз А.П.
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого Кравець В.А.,

суддів Іванченка М.М., Поливач Л.Д.

за участю секретаря Попандопало Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідача Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Співвласник-5Б» - Жорової Наталії Валентинівни на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07 липня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Співвласник-5Б» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2015 року ОСОБА_3 звернувся до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що 27.02.2015 року з вини відповідача сталося залиття його квартири, що спричинило йому матеріальну шкоду у розмірі 4 280,25 грн. та моральну шкоду у розмірі 5 тис. грн.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 07 липня 2016 року позов задоволено частково.

Стягнуто з Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Співвласник-5Б» на користь ОСОБА_3 у відшкодування матеріальної шкоди 4 280грн., 1 000грн. у відшкодування моральної шкоди.

Вирішено питання судових витрат. У задоволенні іншої частини позову - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник відповідача ОСББ «Співвласник-5Б» - Жорова Н.В. подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення в частині стягнення з ОСББ «Співвласник-5Б» матеріальної та моральної шкоди в сумі 5 280 грн., судового збору в розмірі 487,20 грн. та ухвалити нове рішення в цій частині про стягнення вказаних сум з відповідача ОСОБА_4, посилаючись на те, що суд ухвалив рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, не з'ясувавши дійсні обставини спору.

Вказує, що матеріали справи містять службову записку від 07.04.2015, згідно якої сантехнік повідомляє, що відсутній доступ для ремонту стояка, оскільки збудований короб та обкладений плиткою - власник кв. 12 відмовився від демонтажу коробу (а.с. 72). У квартирі НОМЕР_1 у каналізаційному стояку було наявне пошкодження, яке виявити при звичайному огляді було неможливо, оскільки власник квартири НОМЕР_1 виконав ремонтно-будівельні роботи та закрив доступ до загальнобудинкового обладнання. Закриття власником квартири НОМЕР_1 загальнобудинкового обладнання унеможливило виконання огляду даного майна та його ремонту. Для усунення протікання необхідно було розібрати короб, що збудований власником квартири НОМЕР_1. Згоди на його розбирання ОСОБА_4 не надав, а в подальшому більше року ігнорував приписи ОСББ «Співвласник-5Б» та лише в листопаді 2015 року самостійно його відремонтував.

Зазначила, що ОСББ «Співвласник-5Б» не наділений повноваженнями здійснювати ремонт сантехнічного обладнання, що знаходиться в квартирах власників без їх особистих звернень, якщо доступ до житла не забезпечений власником.

В судовому засіданні голова та представник відповідача ОСББ «Співвласник-5Б» свою апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити з вищевказаних підстав.

Відповідач ОСОБА_4 та його представник проти апеляційної скарги заперечували, просили рішення суду у справі залишити без зміни.

Заслухавши доповідь судді Кравець В.А., обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що відповідальність за завдану шкоду повинно нести ОСББ «Співвласник-5Б».

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 2 ЦПК, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 8 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми.

Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення. Ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, викладеним у послідовності, встановленій статтею 215 ЦПК, і обов'язково містити вступну, описову, мотивувальну та резолютивну частини.

Відповідно до ст. 213, 214 ЦПК України рішення суду повинно бути законним та обґрунтованим та має стосуватися, зокрема питань: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини сторін випливають із установлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин тощо.

Проте, зазначеним вимогам рішення суду не відповідає.

Зазначені порушення норм матеріального та процесуального права є підставою відповідно до ст. 309 ЦПК України до скасування рішення суду та ухвалення нового рішення по суті заявлених позовних вимог.

На відміну від позивача відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб'єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб'єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов'язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов'язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов'язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред'явленим позовом за наявності даних про те, що обов'язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Пред'явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК. У разі, якщо норма матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, вказує на те, що відповідальність повинна нести інша особа, а не та, до якої пред'явлено позов, і позивач не погоджується на її заміну, суд залучає до участі в справі іншу особу як співвідповідача з власної ініціативи. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Таким чином, якщо суд першої інстанції прийшов до висновку, що відповідальність за шкоду, завдану позивачу має нести балансоутримувач будинку ОСББ «Співвласник 5-Б», то він мав би відмовити позивачу у задоволенні позову, у зв'язку із пред'явленням позову до неналежного відповідача.

Разом з тим, суд першої інстанції вийшов за межі позовних вимог, оскільки ОСОБА_3 не пред'являв вимог до ОСББ «Співвласник 5-Б», а його представник в судових дебатах наполягала на стягненні матеріальної та моральної шкоди саме з ОСОБА_4

За таких обставин, рішення суду підлягає до скасування та розгляду позовної заяви по суті.

Судом встановлено, що позивач по справі ОСОБА_3 є власником квартири НОМЕР_2, що знаходиться у будинку АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу, укладеним 02.08.2011 року, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського Нотаріального округу Іванченко О.Л., зареєстрованим в реєстрі за №670. (а.с.12-15)

27 лютого 2015 року позивачем ОСОБА_3 було виявлено залиття стелі у туалетній кімнаті.

25 березня 2015 року при обстеженні квартири НОМЕР_1 слюсарем сантехніком було виявлено під душовою кабіною та каналізацією пошкодження та протікання води. Слюсарем сантехніком ОСББ ОСОБА_5 було дано рекомендації власнику квартири НОМЕР_1 зробити все необхідне для усунення причин затікання, а саме розібрати та зробити вільний підхід до місця затікання та направлено припис для усунення протікання. (а.с.17)

Відповідний Припис про надання вільного доступу до сантехнічного обладнання для усунення протікання було вручено відповідачеві під розпис 30.03.2015 р. (а.с. 64)

Однак затоплення квартири позивача продовжувалося, а припис не виконаний, у зв'язку з чим слюсарем-сантехніком ОСОБА_5 07.04.2015 року була складена Службова записка, відповідно до якої в кв.12 ним виявлено, що під піддоном душової є вода. Доступу для ремонту нема (піддон обмурований цеглою, смотровий люк маленький), на демонтаж піддона власник квартири не погодився.

Щодо заяви від 07.03.2015 року слюсарем-сантехніком ОСОБА_5 було вказано у службовій записці про те, що в квартирі НОМЕР_1 він виявив в стояку каналізації Ф110 тріщину, із якої при спусканні води в унітазі тече вода і заливає сусідів. Доступу для ремонту стояка нема (побудований короб і обкладений плиткою) власник квартири від демонтажа короба відмовився. (а.с. 63)

27 травня 2015 року комісією ОСББ «Співвласник 5-Б» було складено акт на предмет обстеження квартири позивача та зафіксовано, що при обстеженні було виявлено залиття стелі в туалетній кімнаті, на стелі відпала фарба за розміром 80 на 80 см., відпали багети в кількості 2 шт., в туалетній кімнаті відчувається цвіль, волога. Комісією було встановлено, що причиною залиття квартири НОМЕР_2 є квартира поверхом вище, а саме квартира НОМЕР_1,власником якої є ОСОБА_4 (а.с.18)

12.11.2015 року дружина позивача повторно звернулася до ОСББ «Співвласник 5-Б» із заявою про здійснення затоплення її квартири відповідачем по справі. (а.с.19)

14 листопада 2015 року комісією ОСББ «Співвласник 5-Б» повторно було складено акт на предмет обстеження квартири позивача та зафіксовано, що при обстеженні було виявлено залиття стелі в туалетній кімнаті, на стелі відпала фарба за розміром 80 на 80 см., відпали багети в кількості 2 шт., в туалетній кімнаті відчувається цвіль, волога. Комісією було встановлено, що причиною залиття квартири НОМЕР_2 є квартира поверхом вище, а саме квартира НОМЕР_1 власником якої є ОСОБА_4 (а.с.20)

Після того, як на вимогу позивача було відключено воду по стояку, відповідач самостійно відремонтував пошкодження.

З матеріалів справи убачається, що відповідно до Акту від 14 січня 2016 року, підписаного ОСОБА_4, головою правління РатушнякЯ.І., майстром ОСОБА_6 та паспортистом ОСОБА_7 зафіксовано заміну на каналізаційному стояку хрестовини ГШ 110/100/5090 лівої (1шт.), а також встановлено хомути 110-118(2шт.), компенсатори ПО (2шт.) і 50 (1шт.) та встановлено, що у результаті проведеного ремонту замокання стелі у квартирі НОМЕР_2 ліквідовано та згідно з випискою з протоколу № 16 засідання правління ОСББ «Співвласник-5Б» від 11 грудня 2016р. ОСОБА_4 повернуто кошти у розмірі 403,46 грн. (а.с.34-35).

З метою встановлення розміру матеріальних збитків позивач звернувся до ТОВ «Агентство Експертної оцінки», яким в особі оцінювача ОСОБА_8. 01.12.2015 року було складено висновок про оцінку вартості проведення відновлювального ремонту квартири НОМЕР_2 після її залиття. Відповідно до даного звіту вартість відновлювального ремонту складає 3 052,00 грн. За виготовлення даного висновку позивачем було сплачено на користь ТОВ «Агенство Експертної оцінки» 800,00 грн., що підтверджується квитанцією до приходного касового ордеру №14 від 26.11.2015 року. (а.с.23, 84-112)

Крім того, після відключення водопостачання, яке було пов'язано із запобіганням затоплення квартири позивача, останній був вимушений перемістити пральну машину з туалетної кімнати до ванної кімнати, у зв'язку з чим було придбано відповідні матеріали у розмірі 428,25 грн., що підтверджується фіскальним чеком ТОВ «Епіцентр К». (а.с.21)

Статтею 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію.

Відповідно до положень статей 1166 та 1167 ЦК України для покладення відповідальності на заподіювача майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов'язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Відповідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, тверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року, в редакції постанови № 5 від 14січня 2009 року, власник квартири зобов'язаний, зокрема, використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.

Згідно п. 18 Правил, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.

Згідно п.7 ч.2 ст.21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Пунктами 1 та 3 ч.1 ст.20 вищевказаного Закону визначено, що споживач має право одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг

Згідно п.2.1.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності.

Пунктом 2.1.5 Правил передбачено, що періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у додатках 2 та 3.

Графіки профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та їх результати записуються в відповідний журнал.

Відповідно до Додатку 2 вказаних Правил періодичність профілактичного обслуговування елементів жилих будинків, а саме системи водопроводу, каналізації, гарячого водопостачання повинно становити кожні 3-6 місяців.

Пунктом 5.3.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно: - регулярно проводити огляд санітарно-технічного устаткування, водопровідно-каналізаційних систем та будинкових засобів обліку та регулювання води на них, контролюючи промерзання трубопроводів, витік води та ін.;- здійснювати не рідше одного разу на рік профілактичне обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинково каналізаційної мережі; - усувати засмічення в системі.

Тобто, з наведеного убачається, що саме ОСББ «Співвласник 5-Б» зобов'язане здійснювати ремонт чи заміну стоякової труби, зношеність якої і стала причиною залиття.

Відповідно до чч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто, відповідно до презумпції завдавача шкоди не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини, на що суд уваги не звернув та невірно застосував норму права, яка перерозподіляє тягар доказування у цій категорії справ та зазначених правовідносинах.

Разом з тим, відповідальність за завдану шкоду не може бути покладено на ОСББ «Співвласник 5-Б», оскільки залиття сталося саме з вини відповідача ОСОБА_4, який не виконав вимоги припису щодо надання вільного доступу до стоякової труби шляхом зняття короба та плитки.

Оскільки відповідач своїми діями/бездіяльністю чинив перешкоди у доступі працівникам ОСББ «Співвласник 5-Б» до ремонту стоякової труби та лише в листопаді 2015 року самостійно відремонтував її, то саме ОСОБА_4 і є тією винною особою у залитті квартири.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що залиття квартири позивача сталося з вини відповідача, що підтверджується належними та допустимими доказами по справі, оскільки протилежного відповідачем суду не доведено.

Згідно вимог ст.23 ч.1,2 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується в грошовій або іншій матеріальній формі за рішенням суду незалежно від відшкодування майнової шкоди.

Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру, внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв'язку із знищенням чи пошкодженням майна, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

З урахуванням вимог закону та матеріалів справи, колегія суддів з дотриманням вимог розумності, доцільності та справедливості приходить до висновку про стягнення із ОСОБА_4 1 000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди, оскільки суд враховує наявність і беззаперечність факту залиття, який визнається відповідачем, та тривале порушення прав ОСОБА_3

Враховуючи вину відповідача у завданні шкоди позивачу, передбачений положеннями цивільного законодавства обов'язок відшкодувати завдану шкоду, а також оцінивши надані на підтвердження такої шкоди позивачем докази, судова колегія приходить до висновку про наявність підстав для стягнення саме із ОСОБА_4 на користь позивача матеріальної та моральної шкоди у визначеному розмірі.

Відповідно до ч.5 ст.88 ЦПК України, якщо суд апеляційної або касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З огляду на зазначене, апеляційна інстанція вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСББ «Співвласник-5Б» судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 535 гривень 92 копійок.

Відповідно до п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» від 24 жовтня 2008 року № 12 відповідно до ст. 304 ЦПК України суд апеляційної інстанції при розгляді справи керується правилами розгляду справи судом першої інстанції, з винятками й доповненнями, встановленими гл. І «Апеляційне провадження» розд. V ЦПК України.

Отже, на основі повно та всебічно з'ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, колегія суддів приходить до висновку про скасування рішення суду та ухвалення нового по суті позовних вимог.

Керуючись ст. 218,303,304,307,309,313,314,316,317 ЦПК України, колегія суддів -

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу представника відповідача Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Співвласник-5Б» - ЖоровоїНаталії Валентинівни - задовольнити.

Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07 липня 2016 року - скасувати та ухвалити нове рішення наступного змісту.

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Співвласник-5Б» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути із ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 у відшкодування матеріальної шкоди 4 280, 00 грн. та 1 000, 00 грн. у відшкодування моральної шкоди.

В задоволенні іншої частини вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Співвласник-5Б» судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 535 гривень 92 копійки.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення, але може бути оскаржене в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Головуючий

Судді