Провадження № 8/127/26/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2016 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Ан О.В.,

при секретареві Бородіч О.О.,

за участю: представника заявника ОСОБА_1,

представника заінтересовані особи ВМР ОСОБА_2,

представника заінтересованої особи ОСОБА_3 ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Вінниці заяву Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» про перегляд рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20.01.2015 року за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до виконавчого комітету Вінницької міської ради, ОСОБА_3 про скасування рішеннь та скасування свідоцтва про право власності,

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду із заявою про перегляд рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20.01.2015 року за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до виконавчого комітету Вінницької міської ради, ОСОБА_3 про скасування рішеннь та скасування свідоцтва про право власності.

Заява мотивована тим, що зазначеним рішенням суду задоволено позов ПАТ КБ «Приватбанк» та скасовано рішення виконавчого комітету Вінницької міської ради № 3164 від 23.12.2008 року в частині видачі ОСОБА_5 свідоцтва про право власності на нежиле приміщення № 1088 по вул. Ленінградській 36, приміщення № 18 у м. Вінниці, скасовано свідоцтво про право власності на нежиле приміщення № 1088 по вул. Ленінградській 36, приміщення № 18 у м. Вінниці, що належить ОСОБА_3, видане виконавчим комітетом Вінницької міської ради 23.12.2008 року. Вказане рішення ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Вінницької області від 19.02.2015 року та ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 11.06.2016 року - залишено без змін. Заявник вважає, що рішення суду є таким, що може бути переглянуте судом у звязку з нововиявленими обставинами. Такою нововиявленою обставиною, на думку заявника, є те, що квартиру загальною площею 41,5 кв.м, житловою площею 26,5 кв.м. яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 не лише виведено з житлового фонду, та отримано свідоцтво про право власності, технічний паспорт на нежиле приміщення, а дійсно переобладнано під офіс. Так, скасовуючи рішення виконавчого комітету Вінницької міської ради та свідоцтва про право власності на нежиле приміщення банк був впевнений, що вказана квартира виведена з житлового фонду проте не переобладнано під офіс. Лише після звернення стягнення на нежиле приміщення, та його огляду стало відома про переобладнання квартири в офісне приміщення.

В судовому засіданні представник заявника вимоги викладені в заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами підтримав та просив суд вказане рішення Вінницького міського суду Вінницької області скасувати та розглянути справу за правилами, встановленими ЦПК України.

Представник заінтересованої особи Вінницької міської ради ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечив, щодо задоволення зави про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами в повному обсязі.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_3 ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив, щодо задоволення заяви в повному обсязі.

Заслухавши пояснення заінтересованих осіб, дослідивши матеріали заяви, матеріали цивільної справи 127/12737/14-ц, суд дійшов висновку про те, що заяву ПАТ КБ «Приватбанк» про перегляд рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20.01.2015 року за нововиявленими обставинами, слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 361 ЦПК України, рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами. Однією з підстав для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами, на яку посилається заявник, є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Згідно з розясненнями, що містяться у п.п. 3, 7 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами», нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

В свою чергу Пленум Верховного Суду України у постанові від 27.02.81 р. № 1 «Про практику перегляду судами у зв'язку з нововиявленим обставинами рішень, ухвал і постанов у цивільних справах, що набрали законної сили» із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України № 15 від 25.05.1998 р., надав судам розяснення з метою усунення недоліків, що мають місце в судовій практиці, і забезпечення однакового й правильного застосування судами чинного законодавства при розгляді заяв про перегляд рішення за нововиявленими обставинами. Таким чином і з огляду на вищевикладене не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами, оскільки до нововиявлених обставин можуть бути віднесені матеріально-правові факти, що були наявні на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомими заявнику , на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін або які мають значення для правильного вирішення спору.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду України від 16.09.2014 зі справи № 3-108гс14: «До нововиявлених обставин можуть бути віднесені матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору. Необхідними ознаками нововиявлених обставин є їх наявність на час розгляду справи та те, що ці обставини не могли бути відомі заявнику на час розгляду справи».

Отже, не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду справи.

Разом з тим такий перегляд судових рішень повинен відбуватися з урахуванням загальних принципів здійснення правосуддя, зокрема тих, на обовязкове дотримання яких звертає увагу Європейський суд з прав людини та які випливають зі змісту положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 14 Міжнародного пакту про громадянські й політичні права.

Відносно практики ЄСПЛ, то необхідно зауважити, що у п. 42 справа «Желтяков проти України» (заява № 4994/04), Суд вказує, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, interalia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Більше того, як зазначив Європейський суд з прав людини - повага до принципу верховенства права та поняття справедливого судового розгляду вимагає, щоб усі підстави застосування зворотної сили закону аналізувалися з особливою пильністю (рішення ЄСПЛ у справі ZielinskiandPradal&GonzalezandOthers v. France).

Однак, як вбачається із рішення Європейського Суду з прав людини від 18 листопада 2004 року у справі «Правєдная проти Росії » (Pravednaya v. Russia), заява № 69529/01, пп . 2728, та рішення від 6 грудня 2005 року у справі «Попов проти Молдови» № 2 (Popovv.Moldova № 2) , заява № 19960/04, п . 46). процедура скасування остаточного судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами передбачає , що існує доказ, який раніше не міг бути доступний , однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду .

Згідно ж із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Виходячи з правозастосовної судової практики вбачається, що необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність трьох умов: 1) їх існування на час розгляду справи; 2) ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; 3) істотність даних обставин для розгляду справи, тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте.

Більше того, потрібно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту); так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами.

Разом з цим, виникнення нових або зміна обставин після вирішення спору не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Такою обставиною заявник вважає незнання ПАТ КБ «Приватбанк» при зверненні до суду факту переобладнання під офіс квартири загальною площею 41,5 кв.м. житловою площею 26,5 кв.м. яка розташована за адресою: АДРЕСА_1.

Судом встановлено, що рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 20.01.2015 року у вказаній цивільній справі було задоволено позов позов ПАТ КБ «Приватбанк» та скасовано рішення виконавчого комітету Вінницької міської ради № 3164 від 23.12.2008 року в частині видачі ОСОБА_6 свідоцтва про право власності на нежиле приміщення № 1088 по вул. Ленінградській 36, приміщення № 18 у м. Вінниці. Скасовано свідоцтво про право власності на нежиле приміщення № 1088 по вул. Ленінградській 36, приміщення № 18 у м. Вінниці, що належить ОСОБА_3, видане виконавчим комітетом Вінницької міської ради 23.12.2008 року (а.с. 135-138).

Вказане рішення ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Вінницької області від 19.02.2015 року та ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 11.06.2016 року - залишено без змін (а.с. 171-173; 196-197).

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 20.01.2016 року встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на нежиле приміщення від 23.12.2008 року, виданого виконкомом Вінницької міської ради № 3164 від 23.12.2008 року взамін договору купівлі-продажу квартири від 08.12.2006 року № 2950, зазначено, що обєкт, який складається із приміщень: літери «А» - офіс І поверх пр.. № 18: № 1 № 5, 40,3 кв.м. частина підвалу під сарай площею 1,8 кв.м. та яке знаходиться за адресою: вул. Ленінградська, буд. 36, м. Вінниця, належить на праві приватної власності ОСОБА_3. Дане право власності зареєстроване у визначеному законом порядку КП «ВМБТІ» 30.12.2008 року, номер запису: 12264, в книзі: 15 д. ФО (а.с. 13). Вказане свідоцтво позивач ПАТ КБ " ПриватБанк" додав до позовної заяви.

Згідно п.1 ч.1 ст. 18 Закон України " про державн реєстрацію прав вланості на нерухоме майно", 1. Свідоцтво про право власності на нерухоме майно, що підтверджує виникнення права власності при здійсненні державної реєстрації прав на нерухоме майно, видається: фізичним та юридичним особам на новозбудовані, реконструйовані об'єкти нерухомого майно.

Отже, станом на час звернення до суду ПАТ КБ «Приватбанк» із позовною заявою про скасування рішень та скасування свідоцтва про право власності позивач знав і повинен був знати про вказану обставину, а саме: що квартиру загальною площею 41,5 кв.м, житловою площею 26,5 кв.м. яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 виведено з житлового фонду та переобладнано під офіс, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нежиле приміщення від 23.12.2008 року, виданого виконкомом Вінницької міської ради № 3164 від 23.12.2008 року взамін договору купівлі-продажу квартири від 08.12.2006 року № 2950, вказана обставина була предметом судового дослідження та їй була надана відповідна правова оцінка у вказаному рішенні.

Тому, суд дійшов висновку про те, що переобладнання під офіс квартири загальною площею 41,5 кв.м. житловою площею 26,5 кв.м. яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, не може бути визнана нововиявленою обставиною для перегляду наведеного вище рішення суду, оскільки не спростовує обставин, встановлених судом на час розгляду справи та не впливає на висновки суду при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 365 ЦПК України, суд може скасувати рішення, що переглядається, і прийняти нове судове рішення або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 361, 365 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» про перегляд рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20.01.2015 року за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до виконавчого комітету Вінницької міської ради, ОСОБА_3 про скасування рішення та скасування свідоцтва про право власності залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький міській суд Вінницької області протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: