Справа № 216/1704/16-ц
Провадження № 2/216/1407/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.09.2016 м.Кривий Ріг

Дніпропетровська область

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого - судді Онопченка Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Чижикової А.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про визнання права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з указаним позовом, зазначаючи, що 11 лютого 2010 року її мати, ОСОБА_4, придбала у ОСОБА_2 2/6 частини будівлі та 2/3 частини земельної ділянки домоволодіння № 32 на вул. Чкалова в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, що підтверджується договором купівлі-продажу. 07 січня 2011 року її мати померла та за життя не встигла оформити право власності на належну їй земельну ділянку. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом вона успадкувала 1/3 частину від придбаних її матірю 2/3 частин земельної ділянки, тобто 2/9 частини. Її рідна сестра, ОСОБА_3, звернулась до Першої Криворізької державної нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину та 10 липня 2013 року отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. У цій постанові зазначено, що в неї відсутній правовстановлюючий документ на земельну ділянку, яка належала її матері. У звязку з нестабільним матеріальним становищем і заздалегідь відомої їй відповіді про відмову у видачі свідоцтва про право власності на спадкову земельну ділянку вона до нотаріуса не зверталась. Відповідач у частині домоволодіння не проживає та належною йому земельною ділянкою не користується. Тому вона не може скористатись правом на відчуження належного їй домоволодіння, оскільки земельна ділянка відповідно до державного акта належить відповідачу. У звязку з цим вона вимушена звернутись до суду з таким позовом.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просила визнати за нею право власності на 2/9 частини земельної ділянки площею 0,0136 га, кадастровий номер :08:357:0007, для обслуговування жилого будинку та господарських споруд, розташованих за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Чкалова, 32.

ОСОБА_1 у судове засідання не зявилась, надавши суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач у судове засідання не зявився, від його представника до суду надійшла заява, в якій зазначено, що відповідач просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення.

ОСОБА_3 у судове засідання не зявилась, надавши суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, давши відповідну правову оцінку зібраним у матеріалах справи доказам, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 11 лютого 2010 року мати позивача, ОСОБА_4, придбала у ОСОБА_2 2/6 частини будівлі та 2/3 частини земельної ділянки домоволодіння № 32 на вул. Чкалова в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, що підтверджується договором купівлі-продажу.

07 січня 2011 року мати позивача померла та за життя не встигла оформити право власності на належну їй земельну ділянку.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом позивач успадкувала 1/3 частину від придбаних її матірю 2/3 частин земельної ділянки, тобто 2/9 частини.

Її рідна сестра, ОСОБА_3, звернулась до Першої Криворізької державної нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину та 10 липня 2013 року отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. У цій постанові зазначено, що в неї відсутній правовстановлюючий документ на земельну ділянку, яка належала її матері. У звязку з нестабільним матеріальним становищем і заздалегідь відомої їй відповіді про відмову у видачі свідоцтва про право власності на спадкову земельну ділянку позивач до нотаріуса не зверталась.

Відповідач у частині домоволодіння не проживає та належною йому земельною ділянкою не користується. Тому позивач не може скористатись правом на відчуження належного їй домоволодіння, оскільки земельна ділянка відповідно до державного акта належить відповідачу. У звязку з цим вона вимушена звернутись до суду з таким позовом.

Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Частиною 1 ст. 386 ЦК України визначено, що держава забезпечує рівний захист прав усіх субєктів права власності.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що позов ОСОБА_1 є достатньо обґрунтованим, тому його слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 321, 386, 1218 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про визнання права власності на земельну ділянку задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/9 частини земельної ділянки площею 0,0136 га, кадастровий номер :08:357:0007, для обслуговування жилого будинку та господарських споруд, розташованих за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Чкалова, 32.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подачі апеляційної скарги рішення суду, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.В. Онопченко