Справа № 362/314/16-ц
Провадження 2/362/796/16
У х в а л а

"29" лютого 2016 р. Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Орда О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини та визначення способів участі у вихованні дитини,-

в с т а н о в и в :

До Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини та визначення способів участі у вихованні

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Орди О.О. в порядку визначеному ст. 11-1, ч.1 ст. 118 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до статті 1 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до п.п. 2, 3, 5, 6 ч.2 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України, в позовній заяві повинні бути зазначені: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог;виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, якою позивач обґрунтовує свої вимоги, наявність підстав для звільнення від доказування. Відповідно до частини четвертою цієї ж статті, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Як вбачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд: зобов'язати ОСОБА_2Ф не перешкоджати йому брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з його сином, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1; визнати наступні способи його участі у вихованні сина, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, особисте спілкування: побачення з пятниці по неділю з 18.00. до 19.00. годин, за місцем його проживання, спільний відпочинок: під час відпустки позивача строком від 7 до 21 дня з правом виїзду за межі країни на оздоровлення, відпочинок та екскурсії, та на свята: дні народження (дитини, батька, діда, бабусі, дядька, сестри, брата) Новий Рік, Різдво та Великдень, в період хвороби безперешкодне відвідування дитини за місцем її фактичного проживання, необмежене спілкування особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та інших засобів звязку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та сином, безперешкодне спілкування з бабусею та дідусем та відвідування їх влітку; зобов'язати відповідача за два дні до зустрічі з чином надати точну інформацію щодо фактичного перебування дитини, зобов'язати відповідача повідомляти батька про відвідування сином психологів, психіатрів, а саме надавати письмові підтвердження від ліцензованого фахівця про надання консультацій та зобов'язати відповідача вчасно повідомляти позивача про незадовільний стан здоровя сина, підтверджуючи цей факт довідкою лікаря.

Відповідно до ч. 3 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства», у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Як роз'яснено в п. 73 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов'язаної із захистом прав дитини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 р. № 866, у разі виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини один з батьків, що проживає окремо від дитини, подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини. Працівник служби у справах дітей проводить бесіду з батьками, а у разі потреби, також з родичами дитини. До уваги береться ставлення батьків до виконання батьківських обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, стан здоров'я дитини та інші обставини, що мають істотне значення. Після з'ясування обставин, що призвели до виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини, служба у справах дітей складає висновок. Участь у вихованні дитини та у разі потреби порядок побачення з дитиною того з батьків, який проживає окремо від неї, встановлюються рішенням районної, районної у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчого органу міської, районної у місті ради з урахуванням висновку служби у справах дітей.

Статтею 158 (ч.1, ч.3) СК України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення органу опіки та піклування є обовязковим до виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 159 СК України, якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

В той же час, матеріали позовної заяви не містять відомостей про звернення позивача до відповідної служби у справах дітей за місцем проживання дитини із відповідною заявою про визначення способу участі батька у житті дитини, відповідного висновку служби у справах дітей або відмови вказаного державного органу у розгляді вказаної заяви.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Крім того, позивачем не надано належних доказів які мали б свідчити про те, що відповідачка чинить перешкоди спілкування позивача з дитино, не коректно викладені позовні вимоги щодо визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Крім того позивачем не повністю сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру.

Так, відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особи позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551,20 грн.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік", мінімальна заробітна плата з 01 січня 2016 року встановлена у розмірі 1378 гривень 00 копійок.

Згідно п.2 ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що до позовної заяви, додано квитанцію про сплату судового збору на суму 275 грн 60 коп.

Враховуючи, що позивачем предявлено пять вимог немайнового характеру, позивачам необхідно надати квитанцію про сплату судового збору на суму 2480 грн. 40 коп.

Відповідно до ч.1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає тому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 119, 121, 210 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод щодо участі у вихованні дитини та визначення способів участі у вихованні дитини, залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж три дні з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя: