АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА[1]
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого-судді Слюсар Т.А.

суддів: Волошиної В.М., Котули Л.Г.

при секретарі: Крічфалуши С.С.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах публічного акціонерного товариства «Київенерго» на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 17 травня 2016 року

в справі за позовом публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_2 про стягнення боргу за не обліковану електричну енергію.

Колегія суддів, -

В С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2015 року публічне акціонерне товариство «Київенерго» (надалі - ПАТ « Київенерго») звернулося у суд з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за не обліковану електричну енергію.

В обґрунтування вимог зазначено, що 15 серпня 2005 року між сторонами укладено договір про користування електричною енергією № 5.

26 лютого 2014 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, про що складено відповідний акт.

25 березня 2014 року на засіданні комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення, комісією було встановлено, що акт від 26 лютого 2014 року № 30114 складено правомірно та вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), відповідно до п. 3.5. Методики за формулою (2.7.), у зв'язку з чим нарахована сума склала 36 634 грн. 48 коп.

Враховуючи те, що станом на 01 листопада 2015 року заборгованість за актом порушень ПКЕЕН споживачем не погашена, позивач просив стягнути з ОСОБА_2 на його користь 36 634 грн. 48 коп. боргу за спожиту не обліковану електроенергію.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 17 травня 2016 року в задоволенні позову ПАТ «Київенерго» відмовлено.

В апеляційній скарзі представник позивача, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права й невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов.

Колегія суддів, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню частково, з огляду на таке.

Статтею 213 ЦПК України передбачено, що рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Згідно зі ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Колегія суддів вважає, що ухвалене по справі судове рішення зазначеним вимогам закону не відповідає.

Як убачається з матеріалів справи, 15 серпня 2005 року між ПАТ «Київенерго» та ОСОБА_2, який проживає за адресою: АДРЕСА_1, було укладено договір про користування електричною енергією №5 за яким позивач здійснює постачання електроенергії до вказаного помешкання.

Встановлено, що 26 лютого 2014 року працівниками ПАТ «Київенерго»: електромонтером ОСОБА_3, електромонтером ОСОБА_4, контролером ОСОБА_5, складено Акт про порушення № 30114, згідно якого встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 порушив статті 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 18, 32 ПКЕЕН - підключення до електроустановок, струмоприймачів, елекропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. Споживачу продемонстровано порушення.

Вказаний акт підписано працівниками ПАТ «Київенерго», зі змістом акту погодився й ОСОБА_2, про що свідчить його підпис (а.с.14).

Виявлені порушення працівниками позивача було усунуто того ж дня, дроти безоблікового споживання демонтовано. Електролічильник замінено на новий, про що свідчить долучений до справи акт про усунення порушень (а.с.15).

Згідно протоколу № 2063 від 25 березня 2014 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 30114 від 26 лютого 2014 року за участю споживача - ОСОБА_2, комісією встановлено, що споживач, на об'єкті сходова клітина АДРЕСА_1, порушив Правила користування електричною енергією та прийнято рішення провести нарахування згідно з пунктом № 3.5. та за формулою 2.7. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН), тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год., період нарахування з 27 лютого 2011 року по 26 лютого 2014 року, всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 36 634 грн. 48 коп. (а.с.26). У вказаному протоколі № 2063 від 25 березня 2014 року позивач зазначив, що не згоден з рішенням комісії, підключення виконано не приховано, розетка ніколи не була задіяна.

Протоколом № 657 від 15 травня 2014 року на засіданні комісії СВП зі спірних питань по розгляду акта про порушення № 30114 від 26 лютого 2014 року підстав для зміни рішення комісії, не встановлено (а.с.28).

Відмовляючи в задоволенні позову, районний суд виходив з того, що ОСОБА_2 хоча і мав можливість використовувати необліковану електроенергію, проте у справі відсутні докази на підтвердження використання ним електроенергії поза розрахунковим засобом обліку, а також визнав недоведеним здійснення саме ОСОБА_2 дій щодо самовільного підключення електропроводки до електричної мережі.

Між тим, з такими висновками районного суду погодитися неможливо.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електичною і тепловою енергією … згідно із законодавством України.

Згідно положень ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; насильницькі дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками.

Встановлено, що 26 лютого 2014 року представниками «Київенерго» було виявлено порушення користування електроенергією мешканцем АДРЕСА_1 : самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії, з порушенням схеми обліку.

ОСОБА_2 з виявленим порушенням погодився, складений у зв'язку з цим акт підписав (а.с.14).

Отже, матеріалами справи безспірно доведено факт самовільного підключення споживача до електричної мережі, що дає можливість використання електроенергії поза засобом обліку.

Суд визнав доведеним, що розетка, з допомогою якої можливо було споживати електроенергією поза приладом обліку, заклеєна шпалерами й знаходиться за килимом, проте вказані обставини свідчать про очевидне приховання незаконного споживання електроенергії.

Окрім цього, суд хоча і послався у рішенні, проте ретельно не дослідив долучену до справи фотокартку стіни, на якій розташована розетка, в той час як згідно наявного на ній зображення чітко вбачається факт користування розеткою навіть при умові заклеєння зовнішнього її корпусу шпалерами та відсутності на них потертостей (а.с.77).

Підключення дроту поза обліком приладу до 3-х фазної розетки, розміщеної в квартирі, не виключає можливість користування нею в умовах житлового приміщення.

З урахуванням зазначеного, не має по справі правового значення й відсутність у справі доказів вчинення саме відповідачем дій по самовільному підключенню до електромережі.

За таких обставин, районний суд прийшов до необґрунтованих висновків про недоведеність заподіяння відповідачем ПАТ «Київенерго» збритків.

Матеріалами справи безспірно доведено порушення ОСОБА_2 Правил користування електроенергією, положень Закону України «Про електроенергетику», а тому він повинен нести відповідальність за споживання електроенергії поза приладом обліку, з визначенням боргу у відповідності до Методикивизначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22 листопада 1999 року № 1416 (надалі - Методика).

За таких обставин, рішення суду першої інстанції, як постановлене з невідповідністю висновків суду обставинам справи, неправильним застосуванням норм матеріального права, підлягає скасуванню, а по справі слід ухвалити нове рішення про часткове задоволення позову, враховуючи таке.

Згідно п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМ України від 26 липня 1999 року №1357 (надалі - Правила) споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі споживання електричної енергії без приладів обліку.

Пункт 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою КМ України від 8 лютого 2006 року N 122, встановлює, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики.

Відповідно до ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Між тим, колегія суддів враховує й той факт, що безобліковий провід до помешкання відповідача було підключено в поверховому розподільчому щиті, а для виявлення підключеної в поверховому розподільчому щиті безоблікової проводки представники енергопостачальника не проводили демонтаж будівельних конструкцій, оскільки зазначений факт в Акті не вказано, а тому могли виявити зазначене порушення під час проведення контрольного огляду електролічильника.

Вирішуючи спір, колегія суддів враховує й дані долучених до справи матеріалів фото фіксації порушення та приходить до висновку про те, що представник позивача при ретельному огляді зовнішніх проводів, що спостерігалися з-під панелі, міг виявити порушення, а ця обставина виключає нарахування ОСОБА_2 боргу за період протягом 3-х років (а.с.19-21).

Також колегія суддів враховує і зміст листа Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії від 11 лютого 2016 року № 03/21-752, відповідно до якого за результатами розгляду скарги інспекцією визнано доведеним, що «безобліковий провід» у помешкання ОСОБА_2 було прокладено відкритим способом, так як для виявлення підключеної в поверховому розподільчому щиті безоблікової проводки представники енергопостачальника не проводили демонтаж будівельних конструкцій, оскільки зазначений факт в Акті не вказано, а тому могли виявити зазначене порушення під час проведення контрольного огляду лічильника.

У зв'язку з чим інспекція вважала за необхідне провести розрахунок збитків за актом згідно з абзацом 3 підпункту «а» пункту 3.3. Методики, а саме з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше від загальної кількості днів шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, а також врахування того, що останній контрольний огляд засобу обліку електричної енергії до дати виявлення порушення проведено енергопостачальником 04 лютого 2014 року (а.с.53).

Враховуючи викладені обставини, а також матеріали справи, у їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку про те, що безобліковий провід до помешкання відповідача було прокладено відкритим способом, а не приховано, як зазначено в акті про порушення № 30114 від 26 лютого 2014 року та поясненні до акту й доповідній (а.с.14,17,18).

За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне провести розрахунок боргу за не обліковану електроенергію у відповідності до абз. 3 підпункту «а» пункту 3.3. Методики, згідно якої якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, aie не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Відповідно до долучених до справи даних особової картки, останній контрольний огляд приладу обліку електричної енергії відповідача представником енергопостачальної компанії здійснено 04 лютого 2014 року, а факт без облікового споживання енергії виявлено 26 лютого 2014 року.

Отже, розрахунок збитків має бути проведений з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, тобто за період з 04 до 26 лютого 2014 року, що становить 22 дні.

З урахуванням даних долученого до справи розрахунку за період з 01 лютого до 26 лютого 2014 року, позивачем нарахована сума 1019 грн. 16 коп., а тому за 22 дні (з 04 до 26 лютого 2014р.) сума боргу, що підлягає стягненню з ОСОБА_2, становить 979 грн. 96 коп. (а.с.25).

За таких обставин, з відповідача на користь ПАТ «Київенерго» підлягає стягненню 979 грн. 96 коп. боргу за не обліковану електроенергію.

Крім цього, відповідно до вимог ч.ч. 1,3 ст. 88 ЦПК України з ОСОБА_2 на користь позивача підлягають стягненню понесені ним по справі судові витрати, пов'язані з оплатою судового збору, в сумі 2548 грн. 18 коп. (а.с.6-7, 97).

Керуючись ст.ст. 303, 307, 309, 313 - 316 ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах публічного акціонерного товариства «Київенерго» задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 17 травня 2016 року скасувати.

Ухвалити по справі нове рішення, яким позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь публічного акціонерного товариства «Київенерго» 979 грн. 96 коп. не облікованої енергії, а також витрати, пов'язані з оплатою судового збору, в сумі 2548 грн. 18 коп.

У задоволенні позову в іншій частині відмовити.

Рішення набирає чинності негайно, проте може бути оскаржено в касаційному порядку протягом 20 днів з моменту проголошення шляхом подачі касаційної скарги до Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий:

Судді:

Справа № 761/35129/15-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/9265/2016

Головуючий у суді першої інстанції: Маліновська В.М.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Слюсар Т.А.