У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 534/759/16-ц

Провадження № 2/534/466/16

13 квітня 2016р. м. Комсомольськ

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Солоха О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя та визначення часток,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом до ОСОБА_2 у прохальній частині вказує дві вимоги, а саме:

- визнати за ОСОБА_1 право власності в розмірі 2/3 частки на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 (загальною площею 78,2 кв. м, житловою площею 43,8 кв. м);

- визнати за ОСОБА_3 право власності в розмірі 1/3 частки на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 (загальною площею 78,2 кв. м, житловою площею 43,8 кв. м).

Дослідивши подану позовну заяву суддя вважає, що її слід залишити без руху, а у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити з наступних підстав.

Згідно ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п.16 Постанови Пленуму ВСС України від 17.10.2014 року №10 розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позову майнового характеру, до категорії яких відноситься предявлений позивачем позов в частині вимог про визнання права власності, сплачується судовий збір за ставкою, що становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Позивачем у вступній частині позовної заяви ціну позову не визначено.

Згідно п.16 Постанови Пленуму ВСС України від 17.10.2014 року №10 суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Разом з тим, з матеріалів цивільної справи вбачається, що вартість спірної квартири згідно договору купівлі-продажу станом на 24.12.2007р. становить 315 928 грн.

Суддя враховує, що позивач просить виділити та визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частку спірної квартири.

Окремо, суддя зазначає, що ціна позову 2/3 спірного майна за математичними підрахунками орієнтовно становить 210 618 грн. 67 коп.

А отже, з урахуванням вимог ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за майновими вимогами у даному позові становить: 1% (але не більше 5 розмірів мінімальних заробітних плат) майнових вимог = 2 106 грн. 18 коп.

Натомість при зверненні до суду позивачем не сплачено судовий збір.

У прохальній частині вказаного позову позивач просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона виховує дитину інваліда та має скрутне фінансове становище, оскільки її чоловік матеріальної допомоги не надає.

У відповідності до ч.1 ст.82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк але, не більш як до ухвалення судового рішення у справі.

За приписами ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суддя вказує, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (п.29 Постанова Пленуму ВССУ від 17.10.2014р. №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»).

У відповідності до ч.2 ст.10 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч.2 ст.92 Конституції України Державний бюджет України встановлюється виключно законами України. Виходячи з наведеного, суди не наділені правом своїми рішеннями здійснювати вплив на формування його видаткової частини. Оскільки згідно Конституції України від 28.06.1996р. № 254к/96-ВР (стаття 129) судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону, то за наявних обставин справи судом не може бути прийнято рішення про зміну видаткової частини Державного бюджету України на відповідний рік.

Основна умова, за якої може мати місце відстрочка чи розстрочка, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами, однак позивачем не надано доказів на підтвердження майнового стану ОСОБА_1

Разом з тим суддя вказує, що за змістом ч.3 ст.82 ЦПК України з підстав, зазначених у ч.1 ст.82 ЦПК України, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Суддя наголошує, що до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать: витрати на правову допомогу; витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз; витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи; витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача (ч.3 ст.79 ЦПК України).

Окрім того за змістом п.13 Постанови Пленуму ВСУ від 12.06.2009р. №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» відповідно до положення статті 82 ЦПК суд може за наявності певних підстав своєю ухвалою лише відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі і не має права зменшити або звільнити від сплати судового збору, оскільки таке право суду надано тільки щодо судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, які визначені ч.3 ст.79 ЦПК.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги принцип змагальності сторін, з метою неупередженості при розгляді справи та не наданні переваги будь-якій із сторін, клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору до задоволення не належить.

Враховуючи зазначене, позивачу необхідно надати суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі 2 106 грн. 18 коп.

Реквізити для сплати судового збору:

Одержувач: УДКСУ в м. Комсомольську Полтавської області

МФО: 831019

Код за

Банк одержувача ГУДКCУ у Полтавській області

Рахунок: 0006

Код бюджетної класифікації (КБК): 22030101

Призначення платежу: Судовий збір, код 22548112, пункт таблиці ставок № 1.1 (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Комсомольський міський суд Полтавської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до положень ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, або не сплачено судові витрати, постановляє ухвалу про залишення позову без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.79, 82, 121 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя та визначення часток залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 пятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який починає свій перебіг з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

В разі невиконання вимог суду позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис ОСОБА_4

Згідно з оригіналом.

Суддя О.В. Солоха