Справа № 308/1076/16-ц
Провадження № 22-ц/777/2470/16
У Х В А Л А

про повернення справи

31 серпня 2016 року м. Ужгород

Суддя апеляційного суду Закарпатської області Джуга С.Д., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ПАТ КБ «ПриватБанк» на рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12 серпня 2016 року по справі за позовом Органу опіки та піклування ВК Ужгородської міської ради в інтересах неповнолітніх ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Ужгородського МНО Капітули Ганни Денисівни, ОСОБА_4 та ПАТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсним договору іпотеки, -

В С Т А Н О В И В :

ПАТ КБ «ПриватБанк» оскаржив в апеляційному порядку рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.08.2016 року, яким позов Органу опіки та піклування ВК Ужгородської міської ради задоволено.

При вивченні матеріалів справи встановлено, що спочатку такий позов було пред'явлено до двох відповідачів - приватного нотаріуса Ужгородського МНО Капітули Г.Д. та ОСОБА_4 ПАТ КБ «ПриватБанк» в позовній заяві був зазначений як третя особа без самостійних вимог щодо предмет спору на стороні відповідача.

В процесі розгляду справи, за клопотанням позивача, ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 08.08.2016 року залучено до участі у справі ПАТ КБ «ПриватБанк» у якості співвідповідача (а.с.141). З аналізу норм Глави 4, розділу 1 ЦПК України слідує, що особа у конкретній справі за конкретним позовом може мати лише один процесуальний статус (позивач, відповідач, третя особа з самостійними вимогами на предмет спору чи без них) відповідно до якого й визначається зміст її процесуальних прав та обов'язків. Тобто, одна й та сама особа не може перебувати одночасно у двох процесуальних статусах в одній і тій самій справі за одним і тим самим позовом. Таким чином внаслідок залучення судом ПАТ КБ «ПриватБанк» у якості співвідповідача останній отримав статус відповідача (з ширшим набором процесуальних прав) та одночасно втратив процесуальний статус третьої особи без самостійних вимог на предмет спору. Всупереч зазначеному, судом першої інстанції у вступній та описовій частинах рішення помилково зазначив ПАТ КБ «ПриватБанк» одночасно в двох різних процесуальних статусах - відповідача та третя особа без самостійних вимог на предмет спору, що є опискою, яка перешкоджає відкриттю апеляційного провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч.7 ст. 297 ЦПК України при надходженні неналежно оформленої справи, з нерозглянутими зауваженнями на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами або з нерозглянутими письмовими зауваженнями щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, або без вирішення питання про ухвалення додаткового рішення суддя-доповідач повертає справу до суду першої інстанції, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

Таким чином, дану цивільну справу слід направити до суду першої інстанції для виправлення описки.

Після усунення недоліків справу повернути до апеляційного суду Закарпатської області.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. 219, ч.7 ст. 297 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом Органу опіки та піклування ВК Ужгородської міської ради в інтересах неповнолітніх ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Ужгородського МНО Капітули Ганни Денисівни, ОСОБА_4 та ПАТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсним договору іпотеки, повернути до Ужгородського міськрайонного суду для виправлення описки в двотижневий термін з дня отримання судом справи.

Суддя С.Д. Джуга