АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Доповідач Котула Л.Г.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2016 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

Головуючого судді Котули Л.Г.

Суддів: Волошиної В.М., Слюсар Т.А.

За участю секретаря Крічфалуши С.С.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 07 липня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, ОСОБА_4 про визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и л а

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 07 липня 2016 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, ОСОБА_4 про визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння залишено без розгляду.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції , оскільки судом порушені вимоги процесуального права.

При цьому у апеляційній скарзі зазначала, що повідомлень про призначення судового засідання на 07.07.2016 ні позивач, ні її представники по пошті не отримували і про будь-яку дату розгляду цієї справи після 26.04.2016 позивачу не було відомо, а тому просила задовольнити апеляційну скаргу , так як позивач не повідомлялася у встановлений ч.1,2 ст. 76 ЦПК України спосіб про дату судового засідання.

Сторони належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду у судове засідання не з'явилися , позивач просила розглянути справу у її відсутності, інші учасники судового розгляду причину неявки суду не повідомили , а тому колегія суддів вважала можливим розглянути справу у їх відсутності.

Заслухавши доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги , колегія суддів дійшла висновку , що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_5 без розгляду , суд виходив з того , що позивач належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду повторно не з'явилася у судове засідання і заява про розгляд справи у її відсутності до суду не надходила.

Проте такий висновок суду не ґрунтується на матеріалах справи.

Законодавець визначає основоположним процесуальним правом особи, яка бере участь у справі, право бути належно повідомленою про час та місце судового розгляду. Для цього існує спеціальна форма повідомлення - судова повістка, яка, крім форми та змісту, передбачає ще й порядок вручення та повернення до суду, котрі повинні забезпечуватися ДП "Укрпошта".

Відповідно до ч.4 ст.74 ЦПК повістка повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи мали достатньо часу для явки і підготовки до участі в розгляді справи, але не пізніше, ніж за 3 дні до судового засідання, а повістка-повідомлення - завчасно.

Повістка разом із розпискою, а у випадках, установлених кодексом, разом із копіями відповідних документів, надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі відсутності особи за вказаною адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручені їй належним чином (ч.5 ст.74 ЦПК).

Повістка, адресована фізичній особі, вручається їй під розписку, а призначена юридичній особі - відповідній службовій особі, яка розписується про її одержання (ч.1 ст.76 ЦПК).

Така розписка з поміткою про дату вручення того ж дня повертається до суду (ч.2 ст.76 ЦПК).

Якщо особу не виявлено за місцем проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею, а за їх відсутності - відповідній житлово-експлуатаційній організації або виконавчому органу місцевого самоврядування (ч.3 ст.76 ЦПК).

У разі відсутності адресата особа, яка доставляє повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення (ч.4 ст.76 ЦПК).

У разі відмови адресата одержати повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку й повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати повістку, вважається повідомленою (ч.8 ст.76 ЦПК).

У ст.77 ЦПК України передбачено також обов'язок осіб, які беруть участь у справі, повідомляти про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) та про причини неявки в судове засідання. У разі відсутності такої заяви повістка надсилається на останню відому адресу й вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не перебуває (ч.1 ст.77 ЦПК).

Як передбачено ч.1 ст.169 ЦПК, суд відкладає розгляд справи в разі неявки у засідання однієї зі сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, про яких немає відомостей щодо вручення їм повісток. Так само в разі повторної неявки осіб у справі розглянути справу за їх відсутності чи залишити позов без розгляду (в разі неявки позивача) лише за умови належного їх повідомлення (чч.3, 4 ст.169 ЦПК).

Для дотримання судом вимог ст.169 ЦПК працівник пошти має вказати причину невручення повістки - "відсутність за місцем проживання".

Спеціальний порядок вручення повісток передбачений також профільними нормативно-правовими актами.

Як визначено Правилами надання послуг поштового зв'язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 5.03.2009 №270 підлягають доставці додому рекомендовані поштові картки, листи, секограми, рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів( п.92 Правил).

Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу( п. 99 Правил).

Під час вручення фізичній особі повістки працівник поштового відділення на підставі пред'явленого документа, що посвідчує особу, вказує на бланку повідомлення про вручення прізвище одержувача. На цьому ж бланку останній розписується та вказує своє прізвище. Відповідні дані зазначаються й про особу, уповноважену на одержання внутрішнього рекомендованого листа з позначкою «судова повістка», адресованого юридичній або фізичній особі за місцем роботи.

Як вбачається з матеріалів справи, у січні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності та витребування майна із незаконного чужого володіння.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 22 вересня 2015 року відкрито провадження в справі та призначено її до розгляду на 27 жовтня 2015 року , сторонам направлені судові повістки (а.с. 112, 114).

27 жовтня 2015 року в судове засідання сторони не з'явилися і справу було відкладено на 26 листопада 2015 року, у зв'язку з неявкою сторін, і в цей же день направлено позивачу судову повістку , яку вона отримала 03 листопада 2015 ( а.с. 118, 121, 128).

26 листопада 2015 року в судове засідання сторони не з'явилися і справу було відкладено на 02 лютого 2016 року, у зв'язку з неявкою сторін і в той же день направлено на адресу позивача судову повістку, яку вона отримала 28 грудня 2015 року ( а.с. 122, 123, 132).

02 лютого 2016 року в судове засідання сторони не з'явилися і справу було відкладено на 01 березня 2016 року, у зв'язку з неявкою сторін , а 02 лютого 2016 року судом направлено на адресу позивача судову повістку, проте відсутні дані про отримання останньою судової повістки ( а.с. 151, 152).

01 березня 2016 року в судове засідання сторони не з'явилися і справу було відкладено на 31 березня 2016 року, у зв'язку з неявкою сторін, а 02 березня 2016 року позивачу направлено судову повістку , на якій міститься відмітка про отримання особи " Рижко" , 03 березня 2016 року ( а.с. 156, 157, 160).

31 березня 2016 року представники позивача ОСОБА_6, ОСОБА_7 були присутні в судовому засіданні і суд відклав розгляд справи на 26 квітня 2016 року, у зв'язку з клопотання представника позивача ( а.с. 165, 166).

В цей же день представник позивача ОСОБА_7 про день та час розгляду справи була повідомлена під розписку ( а.с 167).

06 квітня 2016 року ОСОБА_5 подала до суду заяву про відкладення розгляду справи, оскільки її представники приймають участь в інших судових засіданнях в Апеляційному суді Дніпропетровської області , а 11 квітня 2016 року позивач подала до суду уточнену позовну заяву (а.с. 172, 174, 175).

26 квітня 2016 року в судове засідання сторони не з'явилися і справу було відкладено на 07 липня 2016 року, у зв'язку з неявкою сторін .

В цей же день сторонам направлено судові повістки.

07 липня 2016 року в судове засідання сторони не з'явилися і суд залишив позовну заяву ОСОБА_5 без розгляду.

У повідомлені про вручення поштового відправлення , на яку послався суд, є помітка , що 01.06.2016 поштове відправлення вручено " Рижко", проте підпис останньої відсутній та відсутні дані на підставі якого документа, що посвідчує особу встановлено особу ОСОБА_1 (а.с. 212, 215, 218).

Позивач зазначені обставини заперечує.

Частиною 3 ст. 191 ЦПК України передбачено , що суд, відкладаючи розгляд справи або оголошуючи перерву в її розгляді, призначає відповідно день нового судового засідання або його продовження, про що ознайомлює під розписку учасників цивільного процесу, присутніх у судовому засіданні. Учасників цивільного процесу, які не з'явилися або яких суд залучає вперше до участі в процесі, викликають у судове засідання на призначений день.

Частиною 1 статті 26 ЦПК України встановлено , що у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб. ОСОБА_6, ОСОБА_7

З матеріалів справи випливає, в справі приймали участь представники позивача ОСОБА_6, ОСОБА_7, проте судові повістки їм не направлялися.

За таких обставин , у суду не було достатніх підстав до залишення позовної заяви без розгляду .

Виходячи з наведеного, ухвалу суду законною і обґрунтованою назвати не можна , а тому така ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 303,304,307,311,315 ЦПК України , колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити .

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 07 липня 2016 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: