Справа № 635/6885/15-ц
Провадження по справі № 2/635/102/2016
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2016 року Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Бобко Т.В.,

секретар судових засідань ОСОБА_1,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в сел.. Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовом, в якому просив стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за кредитним договором №HAEGG201270003від 11 червня 2007 року у розмірі 26404,01 доларів США та судові витрати.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 28 липня 2016 року зазначена позовна заява на стадії судового розгляду була залишена без руху із зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення цих недоліків до 07 вересня 2016 року.

Копію ухвали Харківського районного суду Харківської області від 28 липня 2016 року отримав особисто 05 серпня 2016 року представник позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_5, який діє на підставі довіреності.

22 серпня 2016 року на адресу суду у відповідь на зазначену ухвалу суду представником ПАТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_6 надані наступні пояснення, згідно який останній зазначає, що представником позивача до матеріалів справи надана належним чином завірена копія довіреності, яка видана ПАТ КБ «ПриватБанк» на представництво своїх інтересів в суді будь-якої інстанції з наданням представнику всіх прав, які визначено законом за позивачем, а також права подавати від імені ПАТ КБ «ПриватБанк» позовні та інші заяви. Зазначає, що подання до суду оригіналу довіреності неможливе, оскільки позивач на день має не одне судове засіданні в різних судах і до кожного з них не може бути наданий оригінал такої довіреності, який існує в єдиному екземплярі, тобто, додавши оригінал довіреності до позову, представник позивача буде позбавлений можливості підтвердити свої повноваження при розгляді інших справ за його участю. ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з даним позовом, який подано представником ОСОБА_6 на підставі довіреності, виданої ПАТ КБ «ПриватБанк» в особі ОСОБА_3 Правління банку ОСОБА_7, підпис якого скріплено печаткою юридичної особи. Таким чином, представник позивача вважає, що банком до позову були додані всі необхідні документи на підтвердження повноважень представника. Разом з тим, у своїх пояснення ОСОБА_6 зазначає, що при подачі позовної заяви до суду, згідно процесуальних кодексів подача оригіналу документа, що підтверджує сплату судового збору не потрібно та достатньо долучити копію документа, що свідчить про сплату судового збору.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 підтримав вищевказані пояснення представника ПАТ КБ «ПриватБанк».

Відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні просив залишити позовну заяву без розгляду з тих підстав, що позивачем не усунуті недоліків відповідно до ухвали Харківського районного суду Харківської області від 28 липня 2016 року.

Інші особи, які беруть участь у справі у судове засідання не зявилися, про причини своєї неявки суд не повідомили.

Суд, вислухавши думку сторін, вважає необхідним залишити позовну заяву без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього кодексу та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Як вбачається зі змісту зазначеної ухвали суду, підставою для залишення її без руху стали наступні обставини.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 41 ЦПК України встановлено, що повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені такими документами: довіреністю юридичної особи або документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника.

Згідно ч. 3 ст. 41 ЦПК України, довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладенням печатки юридичної особи.

Відповідно до п. 8 ст. 119 ЦПК України, якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

Згідно положень статті 42 ЦПК України та статті 246 ЦК України вбачається, що повноваження представника юридичної особи мають бути посвідчені довіреністю юридичної особи або документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладанням печатки юридичної особи. Оригінал довіреності або копія з неї, посвідчена суддею, приєднуються до справи.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. ст. 3, 8, 38, 42, 44, ч. 8 ст. 119, п. 3 ч. 3 ст. 121 ЦПК України при зверненні представника юридичної особи до суду, суд зобов'язаний належним чином перевірити повноваження особи, яка діє від імені юридичної особи, відповідність виданої представникові юридичної особи довіреності вимогам закону, зокрема наявність у посадової особи, яка підписала довіреність, передбачених законом, статутом або положенням юридичної особи, повноважень на це.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява подана від імені ПАТ КБ "ПриватБанк" за підписом представника за довіреністю ОСОБА_6 На підтвердження своїх повноважень останнім була додана до позовної заяви копія довіреності №3913-О від 25 жовтня 2012 року, яка видана головою правління ПАТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_7 Також до позовної заяви була додана перша сторінка Статуту ПАТ КБ "ПриватБанк", з якої не можливо встановити встановити особу та повноваження ОСОБА_3 правління ПАТ КБ «ПриватБанк».

Згідно з п. 5.27 "Національного стандарту України. Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2003", затвердженого Наказом Держспоживстандарту України № 55 від 07.04.2003 року, відмітка про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Однак, представником позивача разом із позовною заявою не надано оригіналів або належним чином завірених копій документів, що посвідчують повноваження особи на ведення справи.

Так, на копії довіреності, доданої до позовної заяви, не виконано відмітки, що складається з назви посади особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Також, не вбачається нотаріального засвідчення вірності копії (фотокопії), а в судовому засіданні представником позивача не надано оригіналу такої довіреності, що позбавляє суд можливості завірити її копію.

Не надано документів (їх належним чином засвідчених копій), що посвідчують повноваження посадової особи, яка підписала довіреність (витягу із статуту із зазначенням повноважень посадової особи щодо підписання такого роду доручень, тощо).

Наданий в ході судового розгляду Статут ПАТ КБ «ПриватБанк», затверджений Загальними зборами акціонерів від 10 липня 2015 року, був затверджений вже після видачі довіреності на імя ОСОБА_6, а тому не може підтверджувати належні повноваження останнього на звернення до суду в інтересах ПАТ КБ «ПриватБанк».

Представником позивача також не надано суду будь-яких доказів на підтвердження повноважень особи, яка видала довіреність ОСОБА_6 на представлення інтересів ПАТ КБ «ПриватБанк» в суді.

Таким чином, заява подана без дотримання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано жодних доказів, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника, особи, яка підписала довіреність, копія не завірена належним чином.

Крім того, позивачем було надано два платіжних доручення за № IHB95B13DU від 05 серпня 2015 року про сплату судового збору у розмірі 3654 гривень, які є ідентичними за змістом (а.с.28 та а.с. 34) та 2 копії таких платіжних доручень з відміткою «З оригіналом згідно» (а.с. 35 та а.с. 36). Будь-яких пояснень з приводу наявності в матеріалах справи двох оригіналів платіжних документів, які є ідентичними за змістом представник позивача в ході судового розгляду не надав. Наявність у справі двох ідентичних платіжних доручень про перерахування суми судового збору у розмірі 3654 гривень унеможливлює зробити висновок про надання позивачем саме оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору у зазначеному розмірі. Зміст та оформлення платіжного дорученняпозбавляє суд можливості ідентифікувати саме оригінал такого платіжного доручення.

Разом з тим, у встановлений судом строк представник позивача фактично не усунув недоліки, зазначені в ухвалі суду, зокрема представником позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» не надано жодних доказів, що посвідчують службове становище і повноваження керівника ПАТ КБ «ПриватБанк» та особи, яка видала довіреність ОСОБА_6 на представлення інтересів ПАТ КБ «ПриватБанк» в суді.

Посилання ОСОБА_6 в своїх письмових поясненнях на те, що оригінал мається в єдиному екземплярі і його залучення до матеріалів справи позбавить можливості підтвердити свої повноваження при розгляді інших справ за його участі суд до уваги не приймає, оскільки представник позивача не позбавлений можливості надати суду належним чином завірену копію довіреності або надати таку довіреність для огляду у судовому засіданні, обовязку залучати до матеріалів справи оригіналу довіреності суд на позивача не покладав.

Ухвала в частині оформлення документів на підтвердження сплати судового збору за подання даної позовної заяви взагалі не виконана, а посилання ОСОБА_6 на відсутність необхідності надавати до суду оригіналу платіжного доручення спростовуються положеннями ст.ст. 119,120 ЦПК України, а також положеннями, які містяться в п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до яких законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Таким чином, суду не надано належних доказів сплати позивачем судового збору за подання до суду даної позовної заяви та не спростовано доводів відповідача щодо долучення до позовної заяви позивачем платіжних доручення, за якими було сплачено судовий збір за подання інших позовів до суду.

Враховуючи ту обставину, що позивачем не усунуті недоліки, зазначені в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху від 28 липня 2016 року у встановлений строк, відповідно до вимог п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 118,119, 207 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області протягом пяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги. У разі, якщо ухвала була постановлена без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Бобко Т.В.