Справа № 161/7424/16-ц
Провадження № 2/161/2952/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

19 вересня 2016 року

Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі:

головуючої судді Івасюти Л.В.

при секретарі Заболотько Д.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 позов мотивує тим, що вона є власником квартири № 1 (один), що знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку. Поверхом вище, у квартирі № 5, що знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку проживає відповідач у справі, ОСОБА_2, з вини якої систематично відбувалось затоплення її квартири. Вона неодноразово зверталась до відповідача у справі ОСОБА_2 з проханням відшкодувати завдану їй майнову шкоду, проте остання ніяких ремонтно-відновлювальних робіт не проводила та грошові кошти не відшкодовувала. 31 травня 2015 року квартиру № 1, що знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку, власником якої вона є, було в черговий раз затоплено відповідачем у справі, ОСОБА_2. З приводу цього, 03 червня 2015 року було викликано комісію в складі майстрів ЖЕКу № 8, які оглянули її квартиру та керуючись п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 склали акт про затоплення, з якого слідує, що квартира № 1, що знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку була затоплена мешканцями квартири № 5, що знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку. Причиною затоплення було протікання тройника у ванній кімнаті. Внаслідок затоплення - пошкоджено стелю і облицювальну плитку у ванній кімнаті, а також пошкоджено стіну у дитячій кімнаті, яка обшита гіпсокартоном. Даний факт підтверджується актом про затоплення від 03 червня 2015 року. Оскільки відповідач у справі, ОСОБА_2, запевняла про відшкодування в добровільному порядку завданої майнової шкоди, тому вона тільки 31 березня 2016 року звернулась у Волинську торгово- промислову палату з письмовим проханням провести будівельно-технічне дослідження вартості відновлювального ремонту приміщень квартири АДРЕСА_1 внаслідок затоплення. Згідно висновку експертного дослідження за № О-31 від 15 квітня 2016 року, зведений кошторисний розрахунок вартості проведення ремонтних робіт становить суму у розмірі 1057 (одна тисяча пятдесят сім) гривень. За проведення будівельно-технічного дослідження нею було сплачено 720 гривень.

19 квітня 2016 року відбулося повторне затоплення; в акті про затоплення від 21 квітня 2016 року вказано, що його причиною було те, що у ванній кімнаті квартири № 5, яка знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку лопнув ексцентрик на трубі холодного водопостачання. Внаслідок затоплення зявились мокрі плями на стелі у ванній кімнаті квартири позивача. Внаслідок даного затоплення у ванній кімнаті її квартири на стелі відстала шпаклівка, на стіні біля дверей частково пошкоджений гіпсокартон .

При зверненні до ОСОБА_2 з вимогою про відшкодування їй завданої майнової шкоди, остання поводила себе зухвало, вживала ненормативну лексику, в звязку з чим вона звернулась до Луцького відділу поліції ГУНII України у Волинській області. Її звернення зареєстроване в журналі єдиного обліку за № 13800 від 21 квітня 2016 року, даний факт підтверджується відповіддю на звернення за № 3/7632 від 25 квітня 2016 року. Оскільки її квартиру продовжували затоплювати, вона зверталась на гарячу лінію Луцької міської ради «15-80». 22 квітня 2016 року, під час повторного затоплення, нею були викликані працівники ЖЕКу № 8 та працівники поліції Луцького відділу поліції ГУНП України у Волинській області. Дані факти підтверджуються актом про затоплення від 26 квітня 2016 року та відповіддю на звернення, що в журналі єдиного обліку зареєстроване за № 14029 та за № 13936 від 22 квітня 2016 року.

Посилаючись на наведене, позивач просить суд, з врахуванням поданої нею заяви про збільшення позовних вимог від 08.09.2016р., стягнути з ОСОБА_2 в її користь завдану матеріальну шкоду у розмірі 1057 (одна тисяча пятдесят сім) гривень, та завдану матеріальну шкоду у розмірі 1129 (одна тисяча сто двадцять девять) гривень, стягнути з ОСОБА_2 в її користь витрати, повязані з проведенням двох експертиз, в сумі 1440грн., по 720 (сімсот двадцять) гривень за кожну, а також стягнути з ОСОБА_2 в її користь сплачений нею судовий збір.

Позивач подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, згідно з якою позов підтримує, з врахуванням поданої нею заяви про збільшення позовних вимог, та не заперечує щодо заочного розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не зявилася, хоча належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи, про що свідчать надіслані повідомлення. Суд вважає можливим провести заочний розгляд справи по наявних доказах, відповідно до вимог ч. 1 ст. 224 ЦПК України.

Дослідивши письмові докази в справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

З договору купівлі-продажу квартири серії АЕА № 700910, посвідченого 12 червня 2001 державним нотаріусом Першої Луцької держнотконтори за реєстровим № 4-1204, позивач є власником квартири № 1, що знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку.

Судом встановлено, що відповідач по справі ОСОБА_2 є її сусідкою, проживає поверхом вище, у квартирі № 5, що знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку .

В судовому засіданні встановлено, що з вини відповідача - мешканки квартири № 5, що знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку періодично відбувалось затоплення квартири за № 1, що знаходиться в будинку № 15 по проспекту Соборності у місті Луцьку, власником якої є позивач.

Даний факт підтверджується актами про затоплення ЖЕКу № 8 від 08 серпня 2005 року; 12 грудня 2006 року; 24 жовтня 2007 року; 19 лютого 2010 року, 03 червня 2015 року, 22 квітня 2016р. (а.с. 7-11)

Вказані обставини підтверджуються також проведеними перевірками працівників Луцького відділу поліції ГУНП України у Волинській області, здійсненими на підставі звернень позивача, зокрема, зареєстрованим в журналі єдиного обліку за № 13800 від 21 квітня 2016 року, 26.04.2016р. відповіддю ОСОБА_1 на її звернення за № 3/7632 від 25 квітня 2016 року.

Як слідує з актів про затоплення квартири позивача, причиною затоплення стало протікання тройника у ванній кімнаті відповідача.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду від 05 липня 2016 року по даній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, з метою визначення вартості відновлювального ремонту ванної кімнати квартири АДРЕСА_1 внаслідок її затоплення?

З висновку експертного дослідження спеціалістів Волинської торгово-промислової палати №О-82, складеного 10.08.2016 року, вбачається, що ринкова вартість відновлювального ремонту (з урахуванням ПДВ) приміщень квартири АДРЕСА_1 внаслідок її затоплення становить 1129грн.

З висновку експертного дослідження спеціалістів Волинської торгово-промислової палати №О-31, складеного 15.04.2016 року, вбачається, що ринкова вартість відновлювального ремонту (з урахуванням ПДВ) приміщень квартири АДРЕСА_1 внаслідок її затоплення становить 1057грн.

Як слідує із змісту ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдано не з її вини.

Із змісту ст. 1192 ЦК України вбачається, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі ( передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Судом встановлено, що відповідач по справі у добровільному порядку ремонтно-відновлювальних робіт не проводила та грошові кошти за завдані матеріальні збитки позивачу не відшкодовувала.

За таких обставин , суд приходить до висновку, що з відповідача слід стягнути в користь позивача кошти в сумі 2186 (1229+1057) гривень за завдану майнову шкоду.

Згідно до п.4 ч.2 ст.79 ЦПК України до витрат повязаних з розглядом судової справи, належать витрати, повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз.

Як вбачається з матеріалів справи, за проведення будівельно-технічного дослідження позивачем було сплачено двічі по 720 (сімсот двадцять) гривень, що підтверджується рахунком на оплату за № 1416 від 31 березня 2016 року та квитанцією про оплату за № 1 від 04 квітня 2016 року, рахунком на оплату за № 3374 від 20 липня 2016 року та квитанцією про оплату за № 15 від 25 липня 2016 року.

З врахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що з ОСОБА_2 слід стягнути в користь в користь ОСОБА_1 1440грн. понесених витрат за проведення двох експертиз.

Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

За таких обставин, слід стягнути з відповідача в користь позивача понесені останньою судові витрати по справі.

Керуючись ст.ст. 8, 10, 60, 212-215, 224 ЦПК України, ст.ст. 1166, 1167, 1192 ЦК України суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_1 2186грн. (дві тисячі сто вісімдесят шість гривень) завданої матеріальної шкоди, витрати, повязані з проведенням двох експертиз в сумі 1440грн. (одна тисяча чотириста сорок гривень), а всього: 3626грн. (три тисячі шістсот двадцять шість гривень), а також 551,20грн. (пятсот пятдесят одну грн. 20 коп.) сплачених судових витрат по справі.

Заочне рішення може бути переглянуте Луцьким міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Волинської області через Луцький міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Луцького міськрайонного суду Л.В.Івасюта