Справа № 581/505/16-ц
Провадження № 2/581/214/16
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 серпня 2016 року Липоводолинський районний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Кузьмінського О.В.,

за участю секретаря судового засідання Бочкун Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Берестівської сільської ради Липоводолинського району Сумської області,

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

7 липня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просить визначити йому, як спадкоємцю за законом другої черги, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2, який помер 11 серпня 2006 року в с. Берестівка Липоводолинського району Сумської області.

Мотивує свої вимоги тим, що 11 серпня 2006 року в селі Берестівка помер його брат -ОСОБА_2, який до дня смерті проживав в ІНФОРМАЦІЯ_1. На день смерті брата відкрилася спадщина, яка знаходиться на території Берестівської сільської ради. Він є єдиним спадкоємцем за законом другої черги після смерті брата. Спадкоємці першої черги за законом відсутні, оскільки брат був одиноким та не мав сімї. Мати та батько померли ще задовго до його смерті. В передбачений законодавством шестимісячний строк він не міг подати заяву про прийняття спадщини з наступної причини. Про те, що у брата після його смерті залишилась якась спадщина, а саме земельний пай він не знав. І тільки від працівників сільської ради він випадково при розмові дізнався, що у їхнього батька - ОСОБА_3, який помер 18 травня 2002 року, був сертифікат на право на земельну частку (пай). Ще за життя батько склав заповіт, де право на дану земельну ділянку заповів його брату ОСОБА_2 В свою чергу брат, проживаючи разом з батьком, розпорядившись та володіючи майном фактично прийняв спадщину, але належним чином не оформив свої права у нотаріуса. Шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті брата позивач пропустив з тієї причини, що вважаючи, що виготовивши дублікати документів, вважав що спадщину може оформити в будь-який час. Крім того, має слабкий стан здоровя та нещодавно переніс хворобу та смерть дружини.

Позивач на судовий розгляд не зявився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідач письмово просив провести розгляд справи за відсутності представника, позовні вимоги визнані.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків.

Позивач ОСОБА_1, який народився 1 травня 1941 року, є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 13).

ОСОБА_2 народився 10 жовтня 1938 року, його батьками відповідно до архівного витягу Державного архіву Сумської області № Мз -325 від 18 квітня 2016 року з відділу актів громадянського стану Берестівської сільської ради Липоводолинського району Полтавської області за 1938 рік, вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с. 12), а отже є братом позивача.

Із копії сертифікату на право на земельну часту (пай) серії СМ №0283734 вбачається, що ОСОБА_3, який проживав у ІНФОРМАЦІЯ_2, як члену САПТЗТ «Берестівське», належить право на земельну частку (пай) землі розміром 5,35 га, яка перебуває у колективній власності (а.с. 8).

27 квітня 1998 року ОСОБА_3 склав заповіт, посвідчений Берестівською сільською радою Липоводолинського району 27 квітня 1998 року за реєстровим № 24, дублікат замість втраченого видано 27 березня 2013 року за реєстром № 38, яким земельну частку (пай) розміром 5,35 і умовно-кадастрових гектарах згідно сертифікату серія СМ №0111831, заповів ОСОБА_2 (а.с. 9).

18 травня 2002 року в с. Берестівка Липоводолинського району Сумської області помер ОСОБА_3 (а.с. 7).

11 серпня 2006 року в с. Берестівка Липоводолинського району Сумської області помер ОСОБА_2 (а.с. 6).

Згідно довідки № 257 від 18 березня 2016 року, виданої Берестівською сільською радою Липоводолинського району Сумської області на день смерті ОСОБА_3 проживав в ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з дружиною ОСОБА_7 та сином ОСОБА_2. Підтверджено посвідчення заповіту ОСОБА_3 (а.с. 10).

Відповідно до довідки № 730 від 6 липня 2016 року, виданої Берестівською сільською радою Липоводолинського району Сумської області на день смерті ОСОБА_2 проживав сам в ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 11).

З наданих Липоводолинською райдержнотконторою № 936/01-16 від 20 липня 2016 року відомостей вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась, спадкоємці з заявами не звертались, відомостей про прийняття спадщини спадкоємцями, які відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину немає, заповіти від імені ОСОБА_3, відповідно до Спадкового реєстру посвідчувався Берестівською сільською радою 27 квітня 1998 року за реєстровим номером 24 (а.с. 26).

З наданих Липоводолинською райдержнотконторою № 933/01-16 від 20 липня 2016 року відомостей вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась, спадкоємці з заявами не звертались, відомостей про прийняття спадщини спадкоємцями, які відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину немає, заповіт від імені ОСОБА_2, відповідно до Спадкового реєстру не посвідчувався (а.с. 25).

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

У другу чергу право на спадкування за законом мають, зокрема, рідні брати спадкодавця (ст. 1262 ЦК України).

Ч. 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

Зважаючи на те, що ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом другої черги після смерті брата, пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини із причин, які суд вважає поважними, відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину, дотримуючись вимог законності та справедливості, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з визначенням позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2

Керуючись ст.ст. 10, 11, 174, 212- 215 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, який помер 11 серпня 2006 року, тривалістю два місяці, перебіг якого починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Липоводолинський районний суд протягом 10 днів із дня його проголошення, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О. В. Кузьмінський