УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкриття провадження у цивільній справі

"20" вересня 2016 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Бородіна Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-ті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання правочину недійсним, витребування майна, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся у суд з позовом до відповідача, ОСОБА_2, 3-ті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання довіреності на продаж будинку 29 по вул.Безкрайній в м.Харкові недійсною та витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння - будинку 29 по вул. Безкрайній в м.Харкові.

Суд вважає за необхідне відкрити провадження у справі та призначити судове засідання.

До суду від позивача надійшла заява про забезпечення позову, в якій позивач просить забезпечити позов шляхом накладання арешту на б.29 по вул.Безкрайній в м.Харкові та заборони відповідачці вчиняти дії щодо відчуження вказаного будинку та вчиняти інші дії , які можуть вплинути на стан та склад будинку, оскільки відповідачка має безконтрольну можливість розпорядження спірним майном.

Згідно із статтею 151 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно розяснень, які містяться в п.4 ПП ВСУ «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову » розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Позивач в обґрунтування своїх вимог зазначає, що вона є власником спірного будинку, який придбала у ОСОБА_6 Потім документи на будинок були викрадені. Для відновлення документів вона звернулась до нотаріуса, який їй повідомив, що будинок проданий на підставі довіреності, яку вона не видавала, ОСОБА_4, а той в свою чергу продав будинок ОСОБА_2 Однак документів підтверджуючих вказані обставини суду не надала. Між тим, із інформаційної довідки вбачається, що спірний будинок ніколи не був зареєстрований ні за ОСОБА_6, ні за ОСОБА_4, правовстановлюючих документів на спірний будинок позивач не надала, доказів звернення до поліції, що викрадення у неї правовстановлюючих документів не надала, доказів звернення до нотаріуса про видачу дублікатів втрачених документів - не надала.

Тобто на дані й стадії, з урахуванням поданих позивачем доказів, не можливо встановити чи в дійсності існує між сторонами спір , сам факт звернення позивачки до суду, це не підтверджує.

Суду не надано доказів, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а є лише припущенням позивача, тоді як судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. .

Керуючись ст. ст. 119, 120, 122, 151-153 ЦПК України, -

ухвалив:

Відкрити судове провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-ті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання правочину недійсним, витребування майна.

Судове засідання призначити на 14-15 годину 31 жовтня 2016 року у приміщенні суду Київського району м. Харкова, поверх 2, зал судових засідань № 38 (м. Харків, 61128, вул. Блюхера, 7-б).

Відповідачам та третім особам в строк до 28 жовтня 2016 року пропонується подати письмові заперечення чи пояснення на заяву з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються.

В забезпечені позову відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Бородіна Н.М.