Справа № 308/4794/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.05.2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Сюртівської сільської ради, третя сторона на стороні відповідача ОСОБА_2 служба Ужгородського міжрайонного управління юстиції про визнання права власності на нерухоме майно, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Сюртівської сільської ради, третя сторона на стороні відповідача ОСОБА_2 служба Ужгородського міжрайонного управління юстиції про визнання права власності на нерухоме майно.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Так, звертаючись до суду з вимогою майновою характеру про визнання права власності в порядку спадкування на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами за адресою с. Сюрте, вул.. Фізкультурна, 36, в порушення п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позивач у позовній заяві не вказує реальної (дійсної) ціни позову, визначеної станом на день подачі позовної заяви до суду, за відсутності якої неможливо визначити дійсний розмір судового збору, який підлягає до сплати за подання до суду позовної заяви майнового характеру, розмір якого обчислюється згідно Закону України „Про судовий збір

Згідно доданих до позовної заяви квитанцій сплачено судовий збір в розмірі 552,00 грн. та 262 грн., вищевказаний судовий збір позивачем було сплачено з врахуванням вказаної ним ціни позову 80142,00 грн., що здійснено виходячи з інвентаризаційної вартості спірного нерухомого майна, визначеної станом на 28.12.2015р., у технічному паспорті на садибний житловий будинок.

В позовній заяві відсутні та з доданих до неї документів не вбачаються відомості про реальну (дійсну) вартість спірного нерухомого майна, визначену саме на час звернення до суду або в максимально наближений до цього час, натомість самостійно визначена позивачем ціна позову розрахована ним виходячи з інвентаризаційної вартості нерухомого майна піврічної давності.

У відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року "Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Оціночна вартість нерухомого майна, у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів № 358 від 21.08.2014 року ,,Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Така вартість може визначатися із звіту про оцінку майна, наданого субєктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України ,,Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні від 12.07.2001 року.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що позивачем було сплачено судовий збір з порушенням Закону України «Про судовий збір» не у повному розмірі.

Згідно абзацу 2 статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378 гривень.

Відповідно до пункт 1.1.2 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Реквізитами для сплати судового збору за подачу позовної заяви є отримувач коштів ГУДКСУ у м. Ужгород , МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002 , код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, (суду, де розглядається справа).

Крім того, позивачу слід уточнити зміст позовних вимог, зазначивши що спадкування відбувається за законом ( оскільки ЦК України передбачає також і спадкування за заповітом).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Окрім загального кола обставин, які встановлюються судом при вирішенні всіх спорів про право на спадкування, при вирішенні спорів про визнання права власності на спадкове нерухоме майно судам необхідно з'ясовувати: 1) правовий режим земельної ділянки, на якій розташоване спірне нерухоме майно (будинок, споруда); 2) чи отримано спадкодавцем дозволи на спорудження будинку, чи затверджено проект на спорудження будинку; 3) коли спадкодавцем було завершено спорудження будинку; 4) чи дотримано при будівництві проекту на спорудження будинку, вимог державних протипожежних, санітарних норм; 5) чи посвідчено право власності на нерухоме майно в установленому законом порядку на час виникнення права власності.

Разом з тим, позивачем вказані обставини не зазначені та відповідних документів до позовної заяви не додано.

Позивачу слід уточнити виклад обставин, зазначивши статус обєкту нерухомості (правовий режим земельної ділянки на якій розташовано домоволодіння; чи отримано спадкодавцем дозволи на спорудження будинку, чи затверджено проект на спорудження будинку; чи введено в експлуатацію збудовані обєкти, що зазначені в технічному паспорті; коли спадкодавцем було завершено спорудження будинку; чи дотримано при будівництві проекту на спорудження будинку, вимог державних протипожежних, санітарних норм; чи посвідчено право власності на нерухоме майно в установленому законом порядку на час виникнення права власності).

Крім того, позивачу слід надати суду копії технічного паспорту від 28.12.2015 року, для всіх сторін зазначених в позовній заяві (в додатках до позовної заяви для сторін такий відсутній).

Так, позивач посилається на те, що він постійно проживав за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1, станом на день смерті ОСОБА_3, 25.07.1989 року, разом з тим таких відомостей до позову не долучено, наявна лише довідка про проживання станом на 08.12.2007 рік.

Крім того, згідно доданої копії прибудинкової книги за адресою с. Сюрте, вул.. Фізкультурна, 36 зареєстрована ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, а також містяться відомості про інших осіб, разом з тим до позовної заяви не додано відомостей хто зареєстрований за вказаною адресою. Відсутні відомості чи є інші спадкоємці за спірним спадковим майном.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сюртівської сільської ради, третя сторона на стороні відповідача ОСОБА_2 служба Ужгородського міжрайонного управління юстиції про визнання права власності на нерухоме майно - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 23 травня 2016 року, але не більше трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4