Апеляційний суд міста Києва
Справа № 755/6391/16-ц Головуючий у суді першої інстанції: Ластовкака Н.Д.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2016 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду міста Києва в складі :

Головуючого Волошиної В.М.

Суддів Котули Л.Г., Слюсар Т.А.

при секретарі Крічфалуши С.С.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 - представника ОСОБА_4 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 17 травня 2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за електричну енергію та електроенергію, спожиту з порушенням ПКНЕН.

Заслухавши доповідь судді Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів, -

в с т а н о в и л а :

12.04.2016 позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення боргу за не обліковану електроенергію в сумі 26 784,41 грн. та судових витрат у розмірі 609,00 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що за адресою АДРЕСА_1, відкрито особовий рахунок споживача електроенергії, за яким ПАТ «Київенерго» здійснює постачання електроенергії до вказаного помешкання, де мешкає споживач ОСОБА_4відповідно до договору про користування електроенергією від 28.01.2007. 01.07.2015 за адресою ОСОБА_4 представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення - пошкодження лічильника. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення ПКЕЕН №38372. У відповідності до вимог ПКЕЕН, 22.10.2015 відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Комісією було встановлено, що акт № 38372 складено правомірно. Комісією було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно п. 3.4 Методики за формулою 3.1. Нарахована сума становить 26 784,41 грн. Однак, станом на 24.12.2015 заборгованість за актом порушень ПКЕЕН споживачем не погашена, що і змусило позивача звернутися до суду за захистом своїх порушених прав.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 17 травня 2016 року позовні вимоги задоволені.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» заборгованість за не обліковану електричну енергію в розмірі 26 784,41 грн.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» судовий збір в сумі 609,00 грн.

Не погодившись із заочним рішенням суду ОСОБА_3 - представник ОСОБА_4 подала на нього апеляційну скаргу. Зазначала, що суд в порушення вимог цивільно-процесуального права розглянув справу у відсутності відповідача, без належного повідомлення та ухвалив заочне рішення, чим позбавив відповідача надати свої заперечення проти позову. Крім того, комісія ПАТ « Київенерго» провела розрахунок вартості електроенергії, спожитою з порушенням ПКЕЕН відповідно п.3.4. Методики за формулою 3.1. нарахована сума становить 26 784, 41 грн., проте відповідно Акту № 1208 ( проведення експертизи лічильника електроенергії ) від 23.07.2015 встановлено, що внаслідок повного термічного пошкодження, встановити ознаки втручання та метрологічні параметри - не можливо, отже, на думку представника, причину пошкодження лічильника - не виявлено. Вини відповідача в цьому не було. Судом не було проведено перевірки вірності нарахування Методики за формулою 3.1. Просила рішення суду скасувати та закрити провадження по справі.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 303 ЦПК України встановлено, що під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

За наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апеляційний суд має право постановити ухвалу про відхилення апеляційної скарги і залишення рішення без змін ( ч.1 п.1 ст. 307 ЦПК України).

Оцінка зібраних по справі доказів має здійснюватися за правилами, передбаченими ст.212 ЦПК України з врахуванням положеньст.57-66 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини першої ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 213 ЦПК України передбачено, що рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Згідно зі ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Задовольняючи позовні вимоги та стягуючи з ОСОБА_4 на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» заборгованість за не обліковану електричну енергію в розмірі 26 784,41 грн. суд першої інстанції виходив з доведеності позовних вимог.

З такими висновками суду слід погодитись виходячи з наступного.

Правові, економічні та організаційні засади діяльності в електроенергетиці визначаються Законом України «Про електроенергетику».

Стаття 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлює обов'язки та відповідальність споживачів енергії.

Так, споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі перешкоджання доступу зазначених представників та уповноважених осіб до енергетичних установок споживача посадові особи такого споживача несуть відповідальність відповідно до закону.

Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність (ст. 27 Закону України «Про електроенергетику»).

Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року.

Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 року Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією встановлено порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією (ПКЕЕН).

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергієюта/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики споживання електричної енергії без приладів обліку.

У разі своєчасного, до виявлення порушення представниками енергопостачальника, письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення, в тому числі, такого порушення ПКЕЕ, як пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 затверджено Правила користування електричною енергією, які регулюють відносини між громадянами (споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками.

Прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об'єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача.

Відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах споживача, та пломб на них несе споживач ( п.п. 10,11 ПКЕЕН).

Відповідно до п. 15 ПКЕЕН Пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт.

У разі сумніву споживача у правильній роботі приладу обліку він може звернутися до енергопостачальника для проведення експертизи. Після оплати споживачем вартості робіт енергопостачальник протягом 20 днів проводить експертизу.

У разі підтвердження експертизою неправильної роботи приладу обліку енергопостачальник відшкодовує споживачу всі витрати, пов'язані з проведенням експертизи.

У разі пошкодження, втрати або неправильної роботи приладу обліку з вини споживача він відшкодовує вартість перевірки, ремонту або встановлення нового приладу обліку (п.17 ПКЕЕН).

Відповідно до п. 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електромережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду.

Відповідно до змісту ст. ст. 10,11,58-60 ЦПК України суд слухає цивільні справи на засадах змагальності сторін, в межах заявлених вимог і на підставі доказів наданих сторонами та їх представниками, докази повинні подаватись належні, тобто містити інформацію щодо предмета доказування, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір, доказування не можуть ґрунтуватися на припущеннях.

При ухваленні рішення про задоволення позовних вимог суд першої інстанції вважав встановленими наступні обставини.

28.01.2007 згідно договору про користування електроенергією, укладеного між ПАТ «Київенерго» та ОСОБА_4, відкрито особовий рахунок споживача електроенергії, за яким ПАТ «Київенерго» здійснює постачання електроенергії за адресою: АДРЕСА_1, де мешкає ОСОБА_4

Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, в тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження.

На підставі акту енергопостачальник має право відключити споживача від енергопостачання.

01.07.2015 за адресою: АДРЕСА_1, де мешкає ОСОБА_4 представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення - пошкодження лічильника.

На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення ПКЕЕН №38372 у присутності ОСОБА_4 Відповідно до зазначеного акту встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою : АДРЕСА_1 порушив ст.ст. 26,27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкодження лічильника електричної енергії (лічильник згорів). При цьому будь-яких зауважень зі сторони ОСОБА_4 щодо складеного акту ним подано не було. Лічильник було вилучено та по ньому проведено експертизу. Згідно додатку №2 до акту зі слів ОСОБА_4 лічильник згорів і його було знято електриком кооперативу. Між тим, у відповідності до вищезазначених Правил та приписів споживач повинен був повідомити своєчасно про настання такого випадку і в цьому разі він звільняється від нарахувань згідно Методики, якщо не буде виявлено порушень зі сторони споживача. Разом з тим, таких доказів суду надано не було.

Згідно акту №1208 проведення експертизи лічильника електроенергії від 23.07.2015 лічильник №0126300,типу СА4-5001, визнано непридатним до подальшої експлуатації.Наявність втручання в роботу лічильника внаслідок повного термічного пошкодження, встановити ознаки втручання та метрологічні параметри не можливо.

У відповідності до вимог ПКЕЕН, 22.10.2015 відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення.

Комісією було встановлено, що акт № 38372 складено правомірно.

Комісією було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно п. 3.4 Методики за формулою 3.1. Нарахована сума становить 26 784,41 грн.

Відповідачу було повідомлено та направлено попередження про сплату суми збитків за актом порушень за спожиту електроенергію, однак останній не вчинив жодних дій, які свідчили б про його намір в добровільному порядку сплатити завдані збитки. Тому позивач звернувся до суду за захистом порушеного права.

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції письмових доказів суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що обставини, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими при вирішенні справи доведені.

Висновки суду щодо підстав до задоволення позовних вимог відповідають обставинам справи та положенням матеріального закону.

Норми матеріального права відповідно до спірних правовідносин застосовані правильно.

Всі висновки суду першої інстанції щодо правомірності заявленого позову та можливості відновлення порушеного права у обраний позивачем спосіб повно та послідовно викладені у мотивувальній частині оскаржуваного рішення.

Обставин, які б дали суду апеляційної інстанції підстави для спростування указаних висновків суду, апеляційна скарга представника позивача не містить, в ході апеляційного розгляду представник позивача також не навів таких обставин.

Доводи апеляційної скарги щодо порушення процесуальних норм при ухваленні рішення, неправильного проведення розрахунку вартості електроенергії (26 784,41 грн.) спожитою з порушенням ПКЕЕН відповідно п.3.4 Методики за формулою 3.1 , що призвело до неправильного вирішення справи та відсутність вини споживача, не можуть бути прийняті судом апеляційної інстанції в якості підстав для скасування оскаржуваного рішення враховуючи наступне.

Судом першої інстанції не було встановлено порушень з боку позивача Правил і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил , не було встановлено таких порушень також і при складанні акту про порушення правил користування електричною енергією та протоколу засідання комісії, які є чинними.

Саме по собі лише посилання представника відповідача на неправильне проведення розрахунку та застосування Методики за формулою 3.1 не може спростувати висновків оскарженого рішення та не доводить неправильності або незаконності рішення суду.

Відповідно до ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Враховуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку про те, що судом першої інстанції дана належна оцінка доводам сторони позивача, висновки суду відповідають обставинам справи, доводи, викладені у апеляційній скарзі, не спростовують їх, тому підстав для скасування оскаржуваного рішення немає.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 308, 313, 314, 315, 317,319 ЦПК України, колегія суддів ,-

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - представника ОСОБА_4 відхилити.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 17 травня 2016 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ.

Головуючий:

Суддя