Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2016 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Сенаторов В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення розміру ідеальних часток у праві сумісної власності та стягнення грошової компенсації, -

ВСТАНОВИВ:

02.12.2016 року представник ОСОБА_1 за довіреністю - ОСОБА_4 та ОСОБА_2 звернулися до суду із позовом, в якому просять визначити ідеальні частки позивачів у праві власності на квартиру №53 у буд. №6 у м. Харкові по вул. Академіка Проскури по 1/3 частки кожному; стягнути з відповідача компенсацію часток позивачів у праві власності на квартиру №53 у буд. №6 у м. Харкові по вул. Академіка Проскури у розмірі 533333 грн. Ціну позову вказано позивачами 1066666 грн. Крім того, позивачі просили про відстрочення сплати судового збору за подання позову або від звільнення від його сплати, посилаючись на важке фінансове становище позивачів, на підтвердження чого надала довідки про середній розмір заробітної плати.

Дослідивши заяву, оглянувши додані до неї докази, вважаю, що її необхідно залишити без руху, оскільки згідно зі ст. 119 ЦПК України, позивачем не сплачено судовий збір.

Відповідно до п.п. 1 п.1 ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру встановлюються у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551 грн. 20 коп.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890 грн.)

Враховуючи вимоги майнового характеру позивачам необхідно сплатити судовий збір у розмірі 6890 грн. (1066666 х 0,01 = 10666,66 грн.)

Для підтвердження сплати судового збору позивачам необхідно надати оригінал квитанції.

Стаття 5 Закону України "Про судовий збір" передбачає перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору. Позивачі до цього переліку не належать.

Суддя акцентує увагу позивачів на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року... Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд, в тому числі представлення оригіналу квитанції про сплату судового збору (ч.5 ст.119 ЦПК України) є імперативним правилом в тому числі і для суду.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, проте посилання заявників на те, що, ОСОБА_1 згідно довідки про заробітну плату, отримує 4053,94 грн., не має ніякого рухомого чи нерухомого майна, крім оскаржуваного, а позивач ОСОБА_2 є ще не повнолітньою та перебуває на утриманні матері ОСОБА_5, яка отримує заробітну плату у розмірі 6228,32 грн., не є достатніми підставами для відстрочення сплати судового збору.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення розміру ідеальних часток у праві сумісної власності та стягнення грошової компенсації - залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в 5-ти денний строк з дня отримання Ухвали.

Роз'яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -