Справа №173/1591/16-ц
Провадження №2/173/817/2016
Верхньодніпровський районний суд
Дніпропетровської області
В складі: головуючої судді Петрюк Т.М.
При секретарі Рудовій Л.В.
Розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Верхньодніпровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
До суду звернулася позивач ОСОБА_1 з позовом про розірвання шлюбу до відповідача ОСОБА_2, згідно якого просить розірвати шлюб між нею та відповідачем посилаючись на наступне: 03.12.2011 вона зареєструвала шлюб з відповідачем по справі у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Верхньодніпровського районного управління юстиції у Дніпропетровській області. Актовий запис № 135.
В період шлюбу в них народилось двоє дітей: донька - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
З середини серпня 2016 року вони з відповідачем припинили подружні відносини та спільне проживання.
Причиною розпаду сімейних відносин стало відсутність між сторонами взаємопорозуміння в подружньому житті, через що в них часто виникали сварки та суперечки, що й стало причиною звернення до суду.
В судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримала, просить розірвати шлюб, давши пояснення фактично установлені матеріалами справи. Після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище «Лобащук».
Відповідач в судове засідання не з»явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи у його відсутність не подавав.
Вислухавши осіб, що приймали участь у розгляді справи, дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступними підставами: судом встановлено, що 03.12.2011 року між сторонами був зареєстрований шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Верхньодніпровського районного управління юстиції у Дніпропетровській області. Актовий запис № 135, що підтверджується свідоцтвом про шлюб.
В період шлюбу у сторін народилось двоє дітей: донька - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копіями свідоцтв про народження дітей, в яких сторони записані їх батьками.
Судом встановлено, що причиною розпаду сімейних відносин стало відсутність між сторонами взаємопорозуміння в подружньому житті, через що в них часто виникали сварки та суперечки. В результаті чого спільне проживання та сімейне життя сторін стало не можливим. Сторони проживають окремо одне від одного.
Сторони припинили ведення спільного господарства та спільне проживання, з середини серпня 2016 року, що підтверджується поясненням позивачки.
Ухвалою Верхньодніпровського районного суду від 22 вересня 2016 року подружжю ОСОБА_4 Дар`ї Гаррівні та ОСОБА_2 було надано строк для примирення тривалістю в три місяці. Але примирення між ними так і не відбулося.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу є обгрунтованими, подальше проживання сторін та їх примирення стало не можливим, збереження шлюбу на думку суду буде суперечити інтересам сторін та їх дітей. Сторонам надавався строк для примирення, але воно так і не відбулося. В зв»язку з чим суд вважає за можливе розірвати шлюб між сторонами.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу відповідно до прохання позивачки суд вважає за можливе залишити їй прізвище, обране при реєстрації шлюбу - ОСОБА_2.
Відповідно до ст. 115 СК України рішення суду після набрання ним законної сили надсилається органу державної реєстрації актів цивільного стану громадян для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Так як з позивачкою залишаються проживати неповнолітні діти, суд вважає, що витрати пов»язані з реєстрацією розірвання шлюбу в органах реєстрації актів цивільного стану повинні бути покладені на відповідача.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 551 грн. 20 коп.
На основі ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст. 10,60,88,212. 213, 214, 215, 224 ЦПК України суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 за позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 03 грудня 2011 року відділом держаної реєстрації актів цивільного стану Верхньодніпровського районного управління юстиції Дніпропетровської області. Актовий запис № 135 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_1 залишити прізвище - ОСОБА_1.
Після набрання рішенням законної сили його копію направити Верхньодніпроському районному відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Стягнути з ОСОБА_2 витрати за реєстрацію розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати: 551 грн. 20 коп., за сплачений судовий збір.
Рішення може бути оскаржене до судової палати з цивільних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 10 днів з моменту його проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Верхньодніпровський районний суд.

Особи, які брали участь у судовому засіданні, але не були присутні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання цього рішення.

Заочне рішення може бути оскаржене відповідачем протягом 10 днів з моменту його отримання шляхом подачі заяви про його скасування до Верхньодніпровського районного суду.

Рішення набирає чинності після закінчення строку на подання апеляційної скарги та/або заяви про скасування заочного рішення, якщо така скарга та/або заява не подавались. У випадку подання апеляційної скарги або заяви про скасування заочного рішення, рішення набирає чинності після розгляду справи судом апеляційної інстанції, або після перегляду заочного рішення судом, який його постановив, якщо рішення не було скасоване або змінене.

Суддя Петрюк Т.М.