Провадження №2/760/4392/16;
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: державний нотаріус П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Мазур Олена Юріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергій Анатолійович про витребування майна із чужого незаконного володіння та відновлення становища, що існувало раніше -

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду з позовом та просить:

-витребувати у ОСОБА_2 належну ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,1000 (нуль цілих одна тисяча десятитисячних) га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1), кадастровий номер НОМЕР_1, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд;

-зобов'язати державного нотаріуса П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Мазур Олену Юріївну скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 04.03.2016 № 28589581 та вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності № 13557614 щодо реєстрації права власності на земельну ділянку площею 0,1000 (нуль цілих одна тисяча десятитисячних) га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1), кадастровий номер НОМЕР_1, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за ОСОБА_2;

-зобов'язати приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка Сергія Анатолійовича скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 22.02.2016 № 28365673 та вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності № 13363926 щодо реєстрації права власності на земельну ділянку площею 0,1000 (нуль цілих одна тисяча десятитисячних) га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1), кадастровий номер НОМЕР_1. цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за ОСОБА_5.

Суддя, вивчивши матеріали позовної заяви, дійшов наступного висновку.

Згідно з положеннями ст.8 Конституції України звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції гарантується. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань (ч.4 ст.55 Конституції України).

Відповідно до ст.ст. 3,4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Права, свободи та інтереси фізичних осіб захищаються у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги, зазначенні доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Із аналізу ст. 119 ЦПК України вбачається, що зміст позовної заяви фактично повинен складатися із а) вступної, б) мотивувальної та в) прохальної частини, а також з додатку до позовної заяви та повинен бути підписаний особою, яка її подає.

Позивач у будь-якому випадку повинен зазначити те право, захисту якого він вимагає вважаючи його порушеним, невизнаним чи оспорюваним відповідачем.

Як вбачається з тексту поданої заяви, позивач в своїй позовній заяві не зазначив право, захисту якого він вимагає, вважаючи його порушеним, невизнаним чи оспорюваним відповідачем, не зазначив предмет позову, тобто з якими саме вимогами він звертається до відповідача, які його права порушуються, оспорюються або не визнаються відповідачем, якими доказами підтверджуються ці обставини та в який спосіб, визначений ст. 16 ЦК України, він просить поновити його права.

За таких обставин позивачеві необхідно зазначити які його права порушені, оспорюються або не визнаються відповідачем, навести обґрунтування своїх позовних вимог, зазначити докази на підтвердження кожної обставини на яку він посилається, як на підставу своїх вимог, визначитися з предметом спору та викласти прохальну частину позову чітко і зрозуміло для всіх учасників.

Вбачається, що відповідачем у справі є ОСОБА_2, проте у своїх позовних вимогах позивач просить: зобов'язати державного нотаріуса П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Мазур Олену Юріївну скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 04.03.2016 № 28589581 та вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності № 13557614 щодо реєстрації права власності на земельну ділянку площею 0,1000 (нуль цілих одна тисяча десятитисячних) га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1), кадастровий номер НОМЕР_1, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за ОСОБА_2 та зобов'язати приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка Сергія Анатолійовича скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 22.02.2016 № 28365673 та вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності № 13363926 щодо реєстрації права власності на земельну ділянку площею 0,1000 (нуль цілих одна тисяча десятитисячних) га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1), кадастровий номер НОМЕР_1, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за ОСОБА_5.

Отже, позивачці слід зазначити в чому саме полягає порушення її прав відповідачем, зазначити якими нормами чинного законодавства обґрунтовується порушення такого права, якщо воно є, якими діями відповідача, якщо такі є, порушено право позивача, за можливості зазначити докази на підтвердження позовної вимоги.

Окрім того, з поданої позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено одну майнову вимогу та дві самостійні позовні вимоги немайнового характеру.

Так, ч. 5 ст. 119 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Пунктом 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом "Про Державний бюджет України на 2016 рік" установлено на 2016 рік мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 1378 гривні.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір", який діє на дату звернення з позовною заявою, встановлені ставки судового збору в таких розмірах: за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Цією ж нормою Закону встановлено наступне: за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Між тим, позивачем сума позову щодо вимог майнового характеру в позовній заяві визначена, виходячи з договору купівлі-продажу земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_1, від 29.02.2016, посвідченого державним нотаріусом П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Мазур О.Ю. за реєстровим № 11-111.

Виходячи з цього, позивачу необхідно зазначити суму позову, враховуючи норми зазначені вище, відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України та навести докази на її підтвердження. Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначає, що проведення незалежної оцінки майна є обов'язковим у випадках застави державного та комунального майна, відчуження державного та комунального майна способами, що не передбачають конкуренцію покупців у процесі продажу, або у разі продажу одному покупцю, визначення збитків або розміру відшкодування, під час вирішення спорів та в інших випадках, визначених законодавством або за згодою сторін.

Оцінка майна проводиться на підставі договору між суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач надав суду оригінал квитанції про сплату судового збору №92 від 02.06.2016 на суму 1475, 05 грн.

Таким чином, з метою усунення недоліків поданої позовної заяви і можливості вирішення питання про відкриття провадження у справі, позивачу необхідно надати належні докази вартості вищезазначеної земельної ділянки, згідно яких і буде розраховано судовий збір. Окрім того, позивач слід заплатити судовий збір ще за дві заявлені позовні вимоги немайнового характеру.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір чи не оплачено витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

При таких обставинах, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до до ОСОБА_2, треті особи: державний нотаріус П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Мазур Олена Юріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергій Анатолійович - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки заяви мають бути усунуті шляхом подання окремої вмотивованої заяви з врахуванням викладених в даній ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: