Справа №464/6262/16-ц
пр № 2/464/1748/16
УХВАЛА

11.08.2016 суддя Сихівського районного суду м. Львова Дулебко Н.І., розглянувши матеріали позовної заяви, поданої представником ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 Мішеля ОСОБА_2, ОСОБА_2 ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_3, до ОСОБА_4 про визнання права власності та спадкове майно, визнання недійсним договору іпотеки,

встановив:

Представник позивачів ОСОБА_3 Мішеля ОСОБА_3, ОСОБА_2 ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_3 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно, а саме за кожним з позивачів на 1/6 частину квартири №13 на вул. Мишуги, 7 у м. Львові, та визнання недійсним договору іпотеки, предметом якої є вказана квартира. До позовної заяви серед іншого додано зайву про забезпечення позову та заяву про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву необхідно залишити без руху з таких підстав.

Вимоги до позовної заяви встановлені статтями 119, 120 ЦПК України.

Встановлено, що позовна заява містить три позовні вимоги майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру. Як видно з тексту позовної заяви, у такій вказано ціну позову з розрахунку вартості 2/6 частин квартири №13 на вул. Мишуги, 7 у м. Львові, вартість якої згідно з договором іпотеки становить 500000 грн. Проте, відповідно до позовних вимог позивачі просять суд визнати право власності кожного з них на 1/6 частину квартиру, тобто в загальному не на 2/6, а на 3/6, тобто 1/2 квартири. Таким чином ціна позову повинна становити 250000 грн.

Крім цього, клопотання про відстрочення сплати судового збору не є достатньо обґрунтованим.

Відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з роз'ясненнями, викладеними у п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ „Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17.10.2014 № 10, відповідно до статті 8 Закону № „Про судовий збір та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як на підставу для відстрочення сплати судового збору представник позивачів покликається на те, що ОСОБА_3 Мішель ОСОБА_3 є учасником бойових дій та не має джерел прибутку, ОСОБА_2 ОСОБА_2 нещодавно закінчив школу, готується вступити до вищого навчального закладу, тимчасово не працює, ОСОБА_3 ОСОБА_3 є малолітнім. На підтвердження майнового стану надано копію посвідчення ОСОБА_3 Мішеля ОСОБА_3 як учасника бойових дій.

Разом з тим, для підтвердження майнового стану для вирішення питання щодо відстрочення сплати судового збору недостатньо лише зазначити відповідні підстави, а такі необхідно належним чином підтвердити довідкою про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківськими документами про відсутність на рахунку коштів, довідкою податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо. Проте, такого характеру документів до заяви не долучено.

Крім цього, у матеріалах позовної заяви наявна довіреність ОСОБА_5, яка діяла як законний представник позивача її малолітнього сина ОСОБА_3 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, видана з метою представництва останнього в ході розгляду справи за цим позовом. При цьому, саме ОСОБА_5 є позичальником за договором, укладеним з відповідачем ОСОБА_4, згідно з яким отримала в позику 440000 грн. та в забезпечення виконання цього грошового зобов'язання нею передано в іпотеку квартиру №13 на вул. Мишуги, 7 у м. Львові. Враховуючи наведене, існують обґрунтовані сумніви того, що майновий стан законного представника малолітнього ОСОБА_3 ОСОБА_3 перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України „Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551 грн. 20 коп. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 6 890 грн. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою судовий збір справляється у розмірі 0,4% розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551 грн. 20 коп.

Крім цього, відповідно до роз'яснень, викладених у п. 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ „Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17.10.2014 № 10, у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позову немайнового характеру.

Таким чином, кожному з позивачів необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру у розмірі 1 відсотка ціни позову, що становить 833,33 грн., а також судовий збір у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати за позовну вимогу немайнового характеру, що становить 551,20 грн.

Судовий збір за подання позовних заяв до Сихівського районного суду м. Львова сплачується за такими платіжними реквізитами: отримувач коштів УДКСУ у Сихівському районі м.Львова; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38007636; банк отримувача ГУДКСУ у Львівській області; код банку отримувача (МФО) 825014; рахунок отримувача 0008; код класифікації доходів бюджету 22030001.

Частиною 1 ст. 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених, у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Згідно з ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, позовну заяву необхідно залишити без руху, про що повідомити представника позивачів, і надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 119, 120 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву поданої представником ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_3 Мішель ОСОБА_3, ОСОБА_2 ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності та спадкове майно, визнання недійсним договору іпотеки, залишити без руху.

Про залишення позовної заяви без руху повідомити представника позивачів та надати строк для усунення недоліків пять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Суддя Дулебко Н.І.