Справа № 758/9745/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

18 серпня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Зарицької Ю. Л. ,

при секретарі - Демченко Л. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1, що діє в своїх інтересах та інтересах недієздатної ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з зазначеним вище позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3, після смерті якого вона як дружина спадкоємцями першої черги та їх донька - ОСОБА_2, яка є інвалідом дитинства та над якою нею здійснюється опіка. Позивачка вказала, що квартира, що входить в спадкову масу є кооперативною квартирою у ЖБК «Юпітер-1», за яку померлий ОСОБА_3 сплатив в повному обсязі суму пайового внеску. Крім того, позивачка зазначила, що вона також є членом ЖБК «Юпітер-1» та перебувала у шлюбі з померлим з 23.02.1969. Позивачка наголосила на тому, що спірна квартира є спільної сумісною власністю померлого та позивачки, а тому в спадкову масу після смерті ОСОБА_3 повинна входити лише 1/2 частка спірної квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1. Тому позивачка звернулась до суду та просила визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1, визнати за нею право власності на 1/2 частку зазначеної квартири на праві спільної сумісної власності подружжя, визнати за нею право власності на 1/4 частку зазначеної квартири у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, а загалом визнати за нею право власності на 3/4 часток зазначеної квартири, визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частку зазначеної квартири у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3.

До початку судового засідання від позивачки надійшла заява, в якій вона просила справу розглянути без її участі. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти постановлення заочного рішення не заперечувала.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день,час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

У разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи (ч. 4 ст. 169 та ст. 224 ЦПК України).

З урахуванням зазначеного вище, того, що правом участі в судовому засіданні відповідач розпорядився на власний розсуд, суд приходить до висновку про можливість розгляду позову у відсутності сторін та постановлення заочного рішення по справі.

Вивчивши докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_1 перебували у шлюбі з 23.02.1969, в якому у них народилась донька - ОСОБА_2 (а.с.а.с. 9, 13).

Рішенням Шевченківської районної ради народних депутатів від 27.06.1995 № 654 призначено ОСОБА_1 опікуном над її дочкою ОСОБА_2, яка за рішенням Шевченківського райнарсуду визнана недієздатною внаслідок душевної хвороби (а.с. 10).

На підставі Ордеру НОМЕР_1 від 08.12.1977 ОСОБА_3 надано право на зайняття трьох кімнат в квартирі АДРЕСА_1 (а.с. 14).

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1, про що видано свідоцтво про смерть.

З даних довідки ЖБК «Юпітер-1» від 03.08.2016 № 110/16 вбачається, що сума пайового внеску в розмірі 10216,98 крб. за квартиру АДРЕСА_1 сплачена в повному обсязі 10.12.1992 (а.с. 15).

Постановою державного нотаріуса 14-ї Київської державної нотаріальної контори Іваненко Р.С. від 02.08.2016 відмовлено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вчиненні нотаріальної дії: видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на кв. АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3, оскільки не надали документи, що посвідчують право власності спадкодавця на це нерухоме майно (а.с. 20).

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність», який діяв на час сплати пайового внеску, член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому у користування, набуває права власності на це майно.

Таким чином можна вважати, що ОСОБА_3 на час сплати ним пайового внеску набув право власності на вищевказану квартиру, навіть у випадку неотримання ним свідоцтва про право власності.

Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України, у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс пайовий внесок за квартиру, вона включається до складу спадкового майна.

Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Згідно зі ст. 22 КпШС, який діяв на момент виникнення права власності, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Відповідно до ст. 28 КпШС, в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними.

Статтею 370 ЦК України визначено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду

З урахуванням вищевикладеного, зважаючи на те, що майно, набуте під час перебування у шлюбі, позивачі є спадкоємцями першої черги, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на чинному законодавстві, знайшли свого доведення в судовому засіданні та підлягають задоволенню.

На підставі ст.ст. 370, 384, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст. 22, 28 КпШС, керуючись ст.ст. 10, 11, 57, 60, 79, 209, 212, 214, 215, 224-226 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити.

Визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності подружжя.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка - ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті її батька - ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Ю. Л. Зарицька