Справа № 175/4362/16-ц
Провадження № 2/175/1793/16
У Х В А Л А

16 листопада 2016 року суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Ребров С.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 119, 120 ЦПК України, а саме:

-відсутні оформлені належним чином підтверджуючі документи перерахування грошових коштів на рахунок УДК у Дніпровському районі Дніпропетровської області, долучена до матеріалів позову квитанція №225188 від 10.11.2016 року, складена не у відповідності з Інформаційним листом Державної судової адміністрації України від 10.11.2011 №12-6621/11. Так, у разі коли сплата судового збору здійснюється шляхом перерахування коштів з рахунка вкладника, відкритого в установі банку, додається довідка, засвідчена підписом контролера та скріплена печаткою установи банку. При сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчинюється відповідна дія, додається оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи такого змісту: «Зараховано в дохід бюджету __ грн. (дата)». Цей напис скріплюється першим і другим підписами посадових осіб, відбитком печатки кредитної установи з відміткою дати виконання платіжного доручення;

-до позовної заяви додані копії документів, які не завірені належним чином. Так, згідно з п.п. 1.1, 5.26, 5.27 Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07 квітня 2003 року, при видачі копії документів, які виходять від підприємств, установ та організацій усіх форм власності, робиться відмітка про засвідчення копії, яка складається зі слів: «Згідно з оригіналом, назва посади, особистий підпис особи, яка засвідчує копію, її ініціали, прізвище, дата засвідчення копії»;

-крім того, відповідно до ст. 35 Закону України «Про іпотеку», у разі порушення основного зобов'язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов'язань, вимога про виконання порушеного зобов'язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Тобто, не надано письмову вимогу до власника квартири про усунення порушення, не надано попередження власників квартир, які знаходяться за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки;

-крім того, не надано довідки про коло осіб, що проживають чи зареєстровані в спірних квартирах, які знаходиться за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 відповідно;

-не зазначено відомостей про неможливість вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового регулювання на підставі договору, враховуючи те, що в силу ст. 33 Закону України «Про іпотеку», можливе звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса;

-також, позивачем не вказано на докази, що підтверджують кожну обставину викладену в позові, а саме: не вказана початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, якщо вони є, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки, період за який утворився борг. Згідно ч. 1 ст. 36 Закону України «Про іпотеку» зазначено, що в разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

З наведеного вбачається неконкретність змісту позовних вимог та неповне викладення обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги з посиланням на докази, а тому необхідно уточнити зміст позовних вимог.

Згідно ч. 4 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, позовна заява подана без додержання вимог, викладених в статтях 118, 119, 120 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки у строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Ребров