Провадження №2/521/5868/16
13 грудня 2016 року місто Одеса
Малиновський районний суд міста Одеси у складі:
головуючого судді - Плавича І.В.,
при секретарі - Дукіній Д.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,-
В провадженні суду знаходиться на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
Обґрунтовуючи заявлені вимоги та пояснюючи підстави звернення до суду позивач вказувала, що ОСОБА_2 постійно проживає та зареєстрована в АДРЕСА_1. За адресою вказаної квартири також зареєстрований відповідач ОСОБА_3
Позивач свідчить, що ОСОБА_3 тривалий час за відповідною адресою не проживає, але в позасудовому порядку не здійснив необхідних дій щодо зняття з реєстраційного обліку та реєстрації за фактичним місцем проживання. У зв'язку з викладеними обставинами та з огляду на те, що ОСОБА_2 змушена нести додаткові витрати по оплаті комунальних та інших послуг виходячи з кількості зареєстрованих осіб за даною адресою, позивач звернулась в суд з даним позовом, в якому, уточнивши первісні вимоги, просила визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування жилим приміщенням у вигляді квартири АДРЕСА_1.
Позивач ОСОБА_2 у відкрите судове засідання не з'явилась, але від особи надійшла заява про підтримання позову з клопотанням про розгляд справи за відсутності сторони в порядку ст. 158 ч.2 ЦПК України.
Відповідач ОСОБА_3 у відкрите судове засідання не з'явився, повідомлявся судом про розгляд даної цивільної справи, причини неявки суду не відомі.
Згідно ст. 224 ч.ч.1,2 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Таким чином у зв'язку з неявкою повідомленого відповідача по даній цивільній справі, врахувавши позицію сторони позивача, суд зважав можливим розглядати справу в заочному порядку.
Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, прийнявши до уваги пояснення позивача, дослідивши письмові докази, надавши належну правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд приходить до висновку про задоволення заявленого позову - виходячи з наступного.
Під час судового розгляду справи було встановлено, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, постійно проживає та зареєстрована в АДРЕСА_1.
Як випливає з довідки (з місця мешкання про склад сім'ї та реєстрацію) №1417 від 08 серпня 2016 року, за адресою вказаної квартири також зареєстрований ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3.
Особовий рахунок відкрито на ім'я ОСОБА_1, однак наймач померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 20 листопада 1995 року.
Втім, як випливає з акту від 29 липня 2016 року, засвідченого начальником дільниці №1 КП «ЖКС «Хмельницький», відповідач ОСОБА_3 не проживає в даній квартирі з 1995 року.
Згідно ст. 71 ч.1 ЖК УРСР, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. При цьому, підстав для збереження жилого приміщення за відповідачем, встановлених даною нормою закону, судом не встановлено.
Відповідно до ст. 72 ЖК УРСР, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Ураховуючи викладене, а також на підставі встановлених фактів, суд доходить до висновку, що ОСОБА_3 втратив право користування відповідним жилим приміщенням.
Як зазначає ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», реєстрація - внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку; зняття з реєстрації - внесення інформації про зняття з реєстрації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі зокрема судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Зняття з реєстрації здійснюється в день звернення особи. За заявою особи зняття з реєстрації може бути здійснено одночасно з реєстрацією нового місця проживання з урахуванням вимог, визначених частиною одинадцятою статті 6 цього Закону.
Як роз'яснює ст. 11 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», орган реєстрації здійснює: формування та ведення Реєстру територіальних громад; реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб у межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці; передачу інформації та/або внесення у встановленому законом порядку відомостей про реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування до Єдиного державного демографічного реєстру.
Враховуючи викладене, суд доходить до висновку про обґрунтованість визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування жилим приміщенням у вигляді квартири АДРЕСА_1.
Як наводить ст. 88 ч.1 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.
У зв'язку із задоволенням даного позову, суд вбачає обґрунтованим стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 суму оплаченого судового збору в розмірі 551,20 гривень.
Як передбачає ст. 217 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочку або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.
Однак в даному випадку суд не вбачає необхідності у визначенні порядку виконання відповідного рішення, оскільки запропонований стороною до встановлення порядок є передчасним.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 15, 57, 60, 79, 88, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 224, 225, 226 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, таким, що втратив право користування жилим приміщенням у вигляді квартири АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 суму оплаченого судового збору - в розмірі 551,20 гривень.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ст. 294 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. 294 ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.