АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції - Притула Н.Г.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Усика Г.І.

при секретарі: Куркіній І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2016 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2015 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просила визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на 1/8 частину п'ятикімнатної квартири АДРЕСА_1, загальною площею 103 кв.м.

Свої вимоги обґрунтовувала тим, ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер її чоловік ОСОБА_4, після якого відкрилася спадщина на 1/4 частину зазначеної квартири, яка належала померлому на праві спільної часткової власності.

Зазначала, що окрім неї, спадкоємцем першої черги є також мати померлого - ОСОБА_1, яка відмовилась надати оригінал правовстановлюючого документу на квартиру, у зв'язку з чим нотаріусом було відмовлено позивачеві у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 19.10.2016 року позов ОСОБА_3 задоволено.

Визнано за ОСОБА_3 право власності на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4

Не погоджуючись з вказаним рішенням першої інстанції представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції.

Посилалася на те, що судом першої інстанції при розгляді даної справи не було залучено до участі у справі третьої особи органу опіки та піклування, яке було заявлено відповідачем, проте судом не досліджувалося вказане клопотання та не прийнято жодного процесуального рішення з цього приводу.

Зазначала, що суд першої інстанції не розглянув зустрічний позов, поданий відповідачем, необґрунтовано відмовив у задоволенні клопотань відповідача, а також порушив процесуальні строки на виготовлення повного тексту оскаржуваного рішення, що, на думку апелянта, є підставою для його скасування.

Відповідач та її представник в судовому засіданні апеляційного суду доводи апеляційної скарги підтримали, просила її задовольнити з підстав наведених в ній.

Позивач в судове засідання не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, а тому колегія суддів вважає можливим розглядати справу у її відсутності.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з'явились в судове засідання, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційного оскарження та вимог, що заявлялись у суді першої інстанції, дійшла висновку, що скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що позивач разом з матір'ю померлого є єдиними спадкоємцями першої черги за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_4

Судом встановлено, що ОСОБА_3 перебувала з ОСОБА_4 у зареєстрованому шлюбі, який на момент смерті останнього розірвано не було.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 05.02.2014 року, квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності: ОСОБА_1 та членам її сім'ї: ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в рівних частках кожному.

Крім того, обставина належності ОСОБА_4 на праві власності 1/4 частини вказаної квартири на момент його смерті підтверджується також інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав від 19.10.2016 року.

Як вбачається з матеріалів справи, 06.08.2015 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 на підставі якої було заведено спадкову справу № 18/2015.

09.12.2015 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. з заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4.

28.01.2016 року позивач ОСОБА_3 також звернулася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. від 28.01.2016 року відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/8 частини квартири АДРЕСА_1, у зв'язку з ненаданням останньою оригіналу правовстановлюючого документу на зазначене майно.

У зв'язку з відмовою нотаріуса у видачі вказаного свідоцтва, позивач звернулася до суду з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 є мати останнього - ОСОБА_1, а також дружина померлого - ОСОБА_3

Будь-яких інших осіб, які за законом або заповітом мають право на отримання спадщини після смерті ОСОБА_4 судом не встановлено.

Таким чином, враховуючи викладене, а також принцип рівності часток у спадщині кожного зі спадкоємців за законом, що закріплений в ч.1 ст.1267 ЦК України, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог та визнання за позивачем права власності на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1, тобто, на половину частки, що належала на праві власності померлому ОСОБА_4

Розглядаючи спір, суд першої інстанції в межах доводів позову повно і всебічно дослідив обставини справи, дав належну оцінку зібраним по справі доказам, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює і у відповідності з вимогами закону прийшов до правильного висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, про що ухвалив відповідне рішення.

Доводи апеляційної скарги зводяться до порушення судом норм процесуального права.

Між тим, в силу ч.3 ст.309 ЦПК України порушення норм процесуального права можуть бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст.308 ЦК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки, судом першої інстанції ухвалено правильне судове рішення, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, колегія суддів дійшла висновку про необхідність відхилення апеляційної скарги та залишення рішення суду без змін.

Враховуючи, що ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 23.11.2016 року відстрочено ОСОБА_1 сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 2930 грн. 12 коп. до ухвалення судового рішення у справі, зазначена сума судового збору підлягає стягненню з ОСОБА_1 в дохід держави.

Керуючись ст.ст.218, 303, 307, 308, 313-315, 317 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - відхилити.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2016 року залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 2930 грн. 12 коп.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в касаційному порядку протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: