АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

26 травня 2015 року суддя Апеляційного суду м. Києва Соколова В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23.02.2016 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23.02.2016 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Не погоджуючись із зазначеним судовими рішеннями, 19.05.2016 відповідачем подано апеляційну скаргу, однією з вимог якої є звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду у зв'язку із складним матеріальним становищем.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Справа 753/2945/16
№ апеляційного провадження:22-ц/796/8747/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Колесник О.М.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Соколова В.В.
Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, апелянтом до суду не надано жодних доказів на підтвердження того, що вона не має можливості сплатити судовий збір із врахуванням її майнового стану, вказана нею підстава, а саме складне матеріальне становище у зв'язку із соціально-економічною кризою в країні без належних на те доказів не дає можливості з'ясувати майновий стан апелянта, а тому заява про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Згідно з вимогами частини 1 статті 297 ЦПК України, справа реєструється в апеляційному суді у порядку, встановленому частинами другою і третьою статті 11-1 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу. Протягом трьох днів після надходження справи суддя-доповідач вирішує питання про відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено буз участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Як вбачається із матеріалів справи, оскаржувана ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 23.02.2016 постановлена без участі осіб (а.с. 63).

Супровідним листом від 01.04.2016 копію ухвали суду від 23.02.2016 та копію позовної заяви з додатками а також повідомлення про час та місце судового засідання направлено ОСОБА_1 на вказану нею адресу.

Згідно з даними повідомлення про вручення, направлену 01.04.2016 судову кореспонденцію отримано ОСОБА_1 особисто 13.04.2016 (а.с. 72).

Враховуючи положення ч. 2 ст. 294 ЦПК України, останній день для звернення із апеляційною скаргою був 18.04.2016 (понеділок).

Із апеляційною скаргою на вказане судове рішення відповідач звернулась 19.05.2016, (а.с.78,79), тобто після спливу строку на подання апеляційної скарги.

Крім того, в своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та не наводить жодних підстав на підтвердження поважності причин пропуску цього строку.

Відповідно до ч.3 ст.297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Отже, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати апелянтові строк для усунення недоліків, для подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 23.02.2016 із зазначенням поважних підстав його пропуску, долучення документу чи доказу, як те передбачено ч.2 і 3 ст. 73 ЦПК України.

Керуючись ст. 297 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23.02.2016 - залишити без руху, надавши апелянтові строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом тридцяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз'яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, суддя відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: