пр. № 2/759/6522/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2016 року Суддя Святошинський районний суд м. Києва Кириленко Т.В. розглянувши заяву позивача ОСОБА_2 /АДРЕСА_1/ про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 /АДРЕСА_1/ звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 /АДРЕСА_2/ про стягнення боргу за договором позики в розмірі 50 000,00грн. та з метою забезпечення позову заборонити громадянину ОСОБА_3 вчиняти відчуження квартири АДРЕСА_2, посилаючись на те, дана квартира є єдиним майном відповідача, яке може забезпечити виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Відповідно до частин 1 та 3 ст.151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п.1,2 ч.1 ст.152 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; забороню вчиняти певні дії.

Як роз»яснено у п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2009 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (п.4 постанови Пленуму).

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Правова природа арешту майна, вчиненого у зв»язку із провадженням по цивільній справі, полягає у обмеженні його власника у праві розпорядженні ним (продаж, дарування, відчуження в інший спосіб, укладення інших правочинів чи перероблення майна), при цьому за ним зберігається право користування. Таке обмеження допускається, якщо воно передбачено законом і є обґрунтованим.

Враховуючи розмір заявлених позовних вимог, вартість квартири, яка згідно договору купівлі-продажу від 09.06.2011 року коштує 20 000,00 грн., та те, що між сторонами дійсно виник спір та існує вірогідність вчинення відповідачем дій, які утруднять захист можливого порушеного права в разі задоволення позову про стягнення боргу в розмірі 50 000,00грн., суд приходить до висновку про задоволення заяви про забезпечення позову та накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2, яка належить на підставі договору купівлі-продажу від 09.06.2011року ОСОБА_3.

Керуючись ст. 151 - 153 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 /АДРЕСА_1/ про забезпечення позову - задовольнити .

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2, яка належить на підставі договору купівлі-продажу від 09.06.2011року ОСОБА_3.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів.

Суддя