Провадження №2/359/2451/2016
Справа №359/7573/16-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

08 листопада 2016 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі Алфімовій І.М.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в м. Борисполі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Бориспільської міської ради Київської області про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Наприкінці вересня 2016 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з даним позовом, яким просять визнати за ними право власності в рівних частках кожному на 1/2 частину квартири, що знаходиться по АДРЕСА_1 та складається з двох кімнат, житловою площею 35,1 кв.м, у тому числі: кімната 17,6 кв.м, кімната 17,5 кв.м, кухня 8,5 кв.м, ванна кімната 3,4, вбиральня (поєднана) 1,0 кв.м, коридор 3,7 кв.м, передпокій 17,8 кв.м, лоджія 9,3 кв.м, загальна площа квартири 78,8 кв.м. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік та батько позивачів ОСОБА_3 Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить двокімнатна квартира, що знаходиться по АДРЕСА_1 та автомобіль ВАЗ-2105, 1996 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1. На випадок своєї смерті заповіт ОСОБА_3 не складав. Єдиними спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_3 є його дружина ОСОБА_1 та син ОСОБА_2 В червні 2016 року вони звернулися до Бориспільської міської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини та видачі свідоцтв про право на спадщину. Проте, державним нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з тих підстав, що відсутній правовстановлюючий документ на квартиру, що знаходиться по АДРЕСА_1, а саме відсутня його державна реєстрація в органах державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. У зв'язку з цим, позивачі змушені звернутися до суду за захистом своїх спадкових прав.

У судове засідання сторони не з'явились. Позивачі подали до суду заяви, якими просили проводити розгляд справи за їхньої відсутності та наполягали на задоволенні позову.

Представник відповідача ОСОБА_4 також направив лист, яким просив слухати справу за його відсутності, при вирішенні спору покладався на думку суду.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що пред'явлений позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області ІНФОРМАЦІЯ_1, про що складено відповідний запис №759 (а.с.4).

Родинні відносини між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 і ОСОБА_2 підтверджуються копією свідоцтва про шлюб (а.с.13) та копією свідоцтва про народження, виданого на ім'я ОСОБА_2 (а.с.51).

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 заповіт не склав.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира, що знаходиться по АДРЕСА_1, та автомобіль ВАЗ-2105, 1996 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

З дослідженої у судовому засідання належним чином завіреної копії спадкової справи №185/2016, відкритої після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 вбачається, що в 15 червня 2016 року позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка та батька ОСОБА_3 (а.с.39,50).

Таким чином позивачі прийняли спадщину у встановлений законодавством строк, тобто у відповідності до ст.1270 ЦК України.

16 серпня 2016 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Бориспільської міської державної нотаріальної контори Київської області із заявою про видачу їм свідоцтв про право на спадщину за законом (а.с.58). Проте, державним нотаріусом Кардашевською М.В. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з тим, що ОСОБА_3 за життя не встиг здійснити реєстрацію права власності на ? частку квартири, що знаходиться по АДРЕСА_1 (а.с.59).

Відповідно до розпорядження органу приватизації за №10199 від 25 жовтня 2007 року квартиру, що знаходиться по АДРЕСА_1, загальною площею 78,8 кв.м, передано в приватну спільну (сумісну або часткову) власність ОСОБА_1 та ОСОБА_3 (а.с.19).

З матеріалів справи вбачається, що на підставі розпорядження Бориспільського міського голови Федорчука А.С. за №10199, 25 жовтня 2007 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 видано свідоцтво про право власності на нерухоме майно №10299 із зазначенням, що квартира, яка знаходиться по АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на праві приватної власності в рівних частках кожному по ? (а.с.20).

Проте, державну реєстрацію вищезазначеної квартири в органах державної реєстрації речових прав на нерухоме майно ОСОБА_3 здійснити не встиг.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини, відповідно до ст.1218 ЦК України, входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч.7 ст.16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав проводиться на підставі заяви правонабувача, сторін (сторони) правочину, за яким виникло право, або уповноважених ними (нею) осіб. Відповідно до положень ч.10 даної норми під час подання заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень фізична особа повинна пред'явити документ, що посвідчує її особу, а у разі подання заяви представником фізичної особи чи юридичної особи - документ, що підтверджує його повноваження діяти від імені таких осіб.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 помер, виконання вищезазначених приписів закону щодо подання особисто заяви про державну реєстрацію прав та документу на підтвердження особи є неможливим. Так само неможливо подати позивачами доручення від імені померлого, оскільки за життя таких доручень у встановленому законом порядку на ім'я ОСОБА_1 чи ОСОБА_2 він не оформлював.

На підставі наведеного, суд дійшов до висновку, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3, в тому числі на ? частину квартири, набули право власності в порядку спадкування за законом з моменту відкриття спадщини.

Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає за можливе визнати за позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності на ? частину в рівних частках кожному по ? частці квартири, що знаходиться по АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, оскільки відсутність правовстановлюючого документу позбавляє можливості оформити спадкові права щодо вказаної квартири у встановленому законом порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.380, 1218, 1225 ЦК України, ч.7 ст.16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», ст.10, 11, 60, 61, 169, 209, 212, 214, 215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на ? частку квартири, що знаходиться по АДРЕСА_1, після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на ? частку квартири, що знаходиться по АДРЕСА_1, після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення суду може бути оскаржене через Бориспільський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а особами, які брали участь у розгляді справи, але не були присутні під час проголошення, на протязі десяти днів з моменту отримання копії рішення.

Суддя: підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський