№ 556/829/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

26.07.2016 року.

Володимирецький районний суд Рівненської області

в складі головуючого судді Іванків О.В.

секретаря Кньовець Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Володимирець справу за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1, третьої особи на стороні відповідача відділу ДВС Володимирецького РУЮ про звільнення майна з-під арешту,-

ВСТАНОВИВ:

Адміністрація ПАТ КБ «Приватбанк» звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1, третьої особи на стороні відповідача відділу ДВС Володимирецького РУЮ про звільнення майна з-під арешту.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 30.09.2008 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та відповідачем було укладено кредитний договір, згідно з яким останній отримав кредит в сумі 30000 доларів США, на забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором 30.09.2008 року укладено договір іпотеки на нерухоме майно, згідно його умов ОСОБА_1 надав в іпотеку будівлю котельні за адресою смт.Володимирець по вул.Комарова, буд.1а. 11.06.2015 року постановою державного виконавця відділу ДВС Володимирецького РУЮ накладено арешт на все майно ОСОБА_1. В звязку з тим, що накладено арешт на заставне майно, банк не має змоги його реалізувати.

Представник позивача підтримав позовні вимоги, про що надіслав до суду письмову заяву, просив розглянути справу у відсутності представника, дав згоду на заочний розгляд справи.

Відповідач ОСОБА_1, належно повідомлений про час і місце розгляду справи шляхом направлення судових повісток по зареєстрованому місцю проживання у відповідності до правил ст.74 ч.5 ЦПК України, в судове засідання не з"явився, про причини неявки суду не повідомив, про перенесення часу судового засідання не клопотав. Будь-яких заяв, заперечень чи доказів відповідач суду не надав. В звязку з викладеним, за згодою представника позивача, судом проведено заочний розгляд справи на наявних у ній доказах.

Належно повідомлений представник третьої особи в судове засідання не зявивився, про причини неявки суду не повідомив, про перенесення часу судового засідання не клопотав

Дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

В судовому засіданні встановлено, що 30.09.2008 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір, згідно з яким останній отримав кредит в сумі 30000 доларів США, в забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором, був укладений договір іпотеки № 0809/91/І від 30.09.2008 року. Згідно умов договору відповідач надав в іпотеку нерухоме майно, а саме: будівлю котельні за адресою смт.Володимирець по вул.Комарова, буд.1а.

20.04.2011 року Володимирецьким районним судом було ухвалено рішення за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, відповідно до якого позивачу надано право на укладання договору купівлі-продажу будь-яким способом, з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, а також наданням ПАТ КБ «Приватбанк» всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу.

Постановою державного виконавця відділу ДВС Володимирецького РУЮ від 11.06.2015 року накладено арешт на все майно ОСОБА_1, тобто пізніше, ніж було укладено договір іпотеки.

Відповідно до ч.1 ст. 60 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Відповідно до ч.2 ст.114 ЦПК позови про зняття арешту з нерухомого майна предявляються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Відповідно до ч.3 ст. 3 ЗУ «Про іпотеку», у разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею

вимоги за рахунок предмета іпотеки

Таким чином, за наявності договору іпотеки, укладеного з метою забезпечення виконання кредитних зобов'язань, іпотекоодержатель ПАТ КБ «Приватбанк» має право, у разі не виконання боржником своїх зобов'язань, звернути стягнення на передане у іпотеці майно.

З огляду на зазначені обставини, суд вважає цілком обґрунтованими вимоги позивача про необхідність звільнення майна іпотеки з-під арешту, оскільки в іншому випадку будуть порушені його права як іпотекодержателя. Крім того, перебування предмету іпотеки під арештом також унеможливлює виконання рішення Володимирецького районного суду від 20.04.2011 року.

Як вбачається з п.9 Постанови Пленуму ВССУ №5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна", за змістом частини четвертої статті 54 Закону про виконавче провадження, у разі накладення державним виконавцем арешту на майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, заставодержатель цього майна має право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна.

В силу ч. 2 ст. 60 ЗУ «Про виконавче провадження» у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна, арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

На підставі викладеного, керуючись, ст. 3 ЗУ «Іпотеку», ст. ст. 52, 54, 60 ЗУ «Про виконавче провадження», ст. ст. 10, 11, 58, 60, 212, 213, 215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Звільнити з-під арешту, накладеного 11.06.2015 року державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Володимирецького районного управління юстиції, майно належне на праві власності ОСОБА_1, а саме будівлю котельні площею 100,2 кв.м., що розташована за адресою: вул.Комарова, буд.1а, смт.Володимирець, Рівненська область.

Стягнути з ОСОБА_1 в користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» понесені позивачем у звязку із розглядом цивільної справи та підтверджені документально судові витрати в сумі 1378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн.,

Заочне рішення може бути переглянуте Володимирецьким районним судом за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду Рівненської області через районний суд. Апеляційна скарга може бути подана сторонами протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

С У Д Д Я :