Справа № 639/6984/14-ц
№ 2-п/639/56/16
УХВАЛА

ИМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2016 року Жовтневий районний суд м. Харкова

у складі : головуючого - судді Шиянової Л.О.

за участю секретаря - Крбеян К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 25 листопада 2014 року по цивільній справі №639/6984/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ТОВ «ИГНАТ» про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ :

25 листопада 2014 року Жовтневим районним судом м. Харкова було ухвалено заочне рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ТОВ «ИГНАТ» про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким позов був задоволений в повному обсязі.

ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з заявою про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 25 листопада 2014 року по цивільній справі №639/6984/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ТОВ «ИГНАТ» про стягнення заборгованості за кредитним договором, яку він обґрунтовуює тим, що справа судом була розглянута у його відсутність, про винесення заочного рішення він дізнався 13 травня 2016 року шляхом отримання його у Жовтневому районному суді м. Харкова. Зазначає, що приймаючи ухвалу про проведення заочного розгляду справи за відсутності відповідача, суд виходив з того, що відповідач був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, однак це не відповідає дійсності, оскільки судової повістки він не отримував, і таким чином не знав та не міг знати про день, час та місце розгляду справи, а тому не мав можливості бути присутнім у судовому засіданні та захистити свої права. Також вважає, що вказане заочне рішення прийнято судом без повного та всебічного зясування всіх обставин справи, які мають суттєве значення для правильного вирішення справи. Зазначає, що він не згоден з вказаним позивачем розміром заборгованості, проте не мав можливості заперечувати проти позову та надати необхідні докази.

У судове засідання сторони не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причину неявки суду не повідомили.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 25.11.2014 року позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ТОВ «ИГНАТ» про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено.

Як вбачається з матеріалів справи, на адресу відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, ТОВ «ІГНАТ» неодноразово направлялися судові повістки про виклик у судові засідання, у тому числі і в судове засідання, призначене на 25.11.2014 року, однак зазначені повістки на імя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 повернулися до суду з відміткою поштового відділення за закінченням терміну зберігання (а.с. 53-54, 55-56,62-63,65-66,67-68,76-77). Крім того, посилання відповідача на той факт, що повістки йому направлялися за попереднім місцем проживання, не відповідають дійсності, оскільки адресою відповідача в повістках зазначено АДРЕСА_1.

Судова повістка на ТОВ «ИГНАТ» отримана, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 74)

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обовязки. У звязку з чим, виходячи з вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Таким чином, посилання відповідача на те, що він не повідомлений належним чином про судові засідання, суд до уваги не приймає.

Виходячи з вимоги ч.1 ст. 232 ЦПК України, для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причини неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Однак, відповідачем до заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, не доведено, що обставини, на які посилається представник відповідачів у заяві про скасування заочного рішення, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

На підставі вищезазначеного суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для скасування вказаного заочного рішення , передбачених ст. 232 ЦПК України.

У відповідності до п. 1 ч. 3, ч.4 ст. 231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення, у цьому разі заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку.

З урахуванням наведеного вище суд вважає необхідним відмовити представнику відповідачів у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст.ст.231, 232 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити відповідачу ОСОБА_1 у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 25 листопада 2014 року по цивільній справі №639/6984/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ТОВ «ИГНАТ» про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Л.О. Шиянова