справа №619/2828/16-ц
провадження №2/619/1563/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2016 року Дергачівський районний суд

Харківської області

у складі : головуючого - судді -Жорняк О.М.

за участю секретаря судового засідання -Коротченко А.А.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Прудянської селищної ради Дергачівського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до Прудянської селищної ради Дергачівського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову позивач ОСОБА_1 посилається на те, що згідно довідки Слатинського комунального підприємства технічної інвентаризації «Інвентаризатор» № 32310, житловий будинок з надвірними будівлями, розташований по АДРЕСА_1 на праві приватної власності в цілому зареєстрований за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину, посвідченого Дергачівською державною нотаріальною конторою від 28 березня 1984 року за реєстровим № 1171.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 виданим виконавчим комітетом Прудянської селищної ради Дергачівського району Харківської області за актовим записом № 42.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт від 15 березня 2007 року, посвідчений секретарем Прудянської селищної ради Дергачівського району Харківської області за реєстровим № 37, яким заповіла їй-позивачу у справі все належне їй майно.

Однак, вона не звернулася протягом 6-ти місяців після смерті спадкодавця до державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як видала довіреність на свою матір ОСОБА_3 для здійснення представництва її інтересів при оформленні спадщини, і остання не виконала покладені на неї обов'язки .

ЇЇ рідний батько - син спадкодавці - ОСОБА_4 подав заяву про відмову від прийняття спадщини, тобто вона є єдиною спадкоємицею за законом.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, в поданій до суду заяві позов підтримала повністю, просила позов задовольнити. Розгляд справи просила проводити без фіксації технічними засобами та в її відсутність, що суд вважає за можливе.

Відповідач у справі представник Прудянської селищної ради Дергачівського району Харківської області в поданій до суду заяву позовні вимоги визнав, не заперечував проти їх задоволення. Справу по суті просив проводити в його відсутність, що суд вважає за можливе.

Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить до наступного.

На підставі ст.ст. 10, 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачемвимог та зазначених і доведених сторонами обставин.

Доказами, відповідно до ст. 57 ЦПК України, є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Докази мають бути належними (ст. 58 ЦПК України) та допустимими (ст. 59 ЦПК України).

Відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Однак, згідно ст. 61 ЦПК України, підставою для звільнення від доказування є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набуло законної сили, які не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно довідки Слатинського комунального підприємства технічної інвентаризації «Інвентаризатор» № 32310, житловий будинок з надвірними будівлями, розташований по АДРЕСА_1 на праві приватної власності в цілому зареєстрований за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину, посвідченого Дергачівською державною нотаріальною конторою від 28 березня 1984 року за реєстровим № 1171.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 виданим виконавчим комітетом Прудянської селищної ради Дергачівського району Харківської області за актовим записом № 42.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт від 15 березня 2007 року, посвідчений секретарем Прудянської селищної ради Дергачівського району Харківської області за реєстровим № 37, яким заповіла позивачу у справі все належне їй майно.

Позивач не звернулася протягом 6-ти місяців після смерті спадкодавця до державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як видала довіреність на свою матір ОСОБА_3 для здійснення представництва її інтересів при оформленні спадщини, і остання не виконала покладені на неї обов'язки .

Згідно ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України.

п.24 вищевказаної постанови: «Суди відкривають провадження в такій справі у разі….., а також у разі відсутності інших спадкоємців, які б могли дати таку письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.07.2012 № 6-47/0/9-12 « До позовів спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини застосовуються правила статті 114 Цивільного процесуального кодексу України.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК).

Відповідно до статті 66 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини.

На позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред'являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.»

При таких обставинах, з урахуванням доказів, наданих по справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі ст. ст.1241, 1261, 1268,1270,1272 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ» від 10.07.2012 № 6-47/0/9-12, керуючись ст. ст. 10,11,57-60, 209,212,214,215,218 , 360-7 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк в три місяці.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку в судову палату по цивільних справах апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О. М. Жорняк