АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Доповідач - Желепа О.В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2016 року, колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого Желепи О.В.

суддів Кабанченко О.А., Рубан С.М.

при секретарі Перетятько А.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 21 червня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Держаного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про визнання недійсним договору купівлі-продажу та стягнення коштів, -

Заслухавши доповідь судді Желепи О.В., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України (про визнання недійсним договору купівлі-продажу (Протоколу № 118514 від 30.09.2015), укладеного між позивачем та відповідачем та стягнення з відповідача на користь позивача коштів в сумі 20 681, 84 грн., а також стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що 26.09.2015 в мережі Інтернет було знайдено квартиру, вартістю 574 495, 60 грн., лот № 96481, що продавалась з аукціону, організатором якого був відповідач. Зареєструвавшись на сайті www.torgi.miniust.gov.ua позивач сплатив 5 % вартості квартири. 30.09.2015 відбулись вказані торги, переможцем яких став позивач. Позивачу необхідно було доплатити відповідачу 8042, 94 грн. та грошові кошти в розмірі 698 586, 62 грн. на рахунок ВДВС Дарницького РУЮ в м. Києві, але кошти позивача знаходились на депозитному рахунку в банку, достроково їх позивачу не віддали, тому останній не сплатив вказану суму. В телефонному режимі позивачу було повідомлено, що кошти, вже сплачені ним в розмірі 36 767, 72 грн. повернуті йому не будуть. Крім того, 15.10.2015 позивачу стало відомо, що організатора торгів - відповідача ліквідовують та призначають нового організатора - Державне підприємство «СЕТАМ» Міністерства юстиції України. Позивач звертався до відповідача із заявами про повернення йому сплачених коштів, разом з тим, позивачу було повернуто лише 16 085, 88 грн. У зв'язку з вище викладеним, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 21.06.2016 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Держаного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про визнання недійсним договору купівлі-продажу та стягнення коштів - відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В скарзі зазначав, що оскаржуване рішення не відповідає вимогам Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення в цивільній справі», згідно якого рішення є законним тоді, коли суд виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 2 ЦПК, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 8 ЦПК, також правильно витлумачив ці норми. Якщо спірні правовідносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

До апеляційного суду позивач не з'явився, 05 вересня 2016 року подав заяву про проведення судового засідання в режимі відео конференції, в заяві не зазначив суд, до якого він міг би з'явитись, клопотання про відкладення розгляду справи позивач не подав.

Вказана заява не підлягає задоволенню, так як не відповідає вимогам ст. 158-1 ЦПК України та подана з порушенням строків визначених частиною другою даної статті.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого судом рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів регулюється Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 16.04.2014 року № 656/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 р. за № 427/25204 (далі - Тимчасовий порядок).

Відповідно до п. 2 розділу ІV Тимчасового порядку для участі в електронних торгах учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, сплачує гарантійний внесок у розмірі 5% від стартової ціни лота на рахунок Організатора, подає заявку на участь в електронних торгах за формою, розміщеною на Веб-сайті, та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком.

Прийом заявок на участь в електронних торгах починається з моменту розміщення інформаційного повідомлення і закінчується не раніше ніж за три дні до початку проведення електронних торгів. Кінцевий строк подачі заявок на участь в електронних торгах з реалізації предмета іпотеки визначається не раніше ніж за одну годину до початку проведення електронних торгів, при цьому заявник забезпечує сплату гарантійного внеску для участі в цих електронних торгах не пізніше ніж за одну добу до початку проведення електронних торгів ( п.8 розділу IV Тимчасового порядку ).

Пунктом 2 розділу V Тимчасового порядку передбачено, що електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день.

Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години.

Згідно із п. 3 розділу V Тимчасового порядку усі учасники, що були зареєстровані Організатором, мають доступ до ходу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції по лоту. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт електронних торгів з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція може бути рівною стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція має містити ціну, на встановлений Організатором крок вищу за попередню. Моментом подачі цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент відправки учасником цінової пропозиції засобами Системи.

У разі коли ціна лота становить від 100 000 грн. і більше, цінова пропозиція повинна бути підписана за допомогою електронного цифрового підпису учасника, що запропонував її. Моментом подачі цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент підпису цінової пропозиції засобами електронного цифрового підпису.

Пунктом 5 Розділу V Тимчасового порядку визначено, що переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція. Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною.

Таким чином, електронні торги є видом прилюдних торгів, за яких переможцем стає той учасник, від якого надійшла найвища цінова пропозиція.

Як вбачається з матеріалів справи, 30.09.2015 відповідно до Протоколу № 118517 проведення електронних торгів, відбулися торги з продажу двокімнатної квартири АДРЕСА_1. Переможцем торгів визнано позивача. Сума сплаченого гарантійного внеску становить 28 724, 78 грн., розмір додаткової винагороди Організатору торгів становить 8 042, 94 грн., сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця (ВДВС Дарницького РУЮ в м. Києві) - 698 586, 62 грн. Зазначені суми мали бути сплачені позивачем до 15.10.2015.

Відповідно до Дублікату квитанції № від 29.09.2015 позивачем було сплачено на рахунок відповідача грошові кошти в розмірі 28 724, 78 грн. в якості гарантійного внеску за участь у торгах, а також 8 042, 94 грн. - додаткової винагороди відповідача, що підтверджується дублікатом квитанції № від 12.10.2015.

Проте до 15.10.2015 позивачем не було сплачено на рахунок продавця грошові кошти в розмірі 698 586, 62 грн., що позивач визнає.

Відповідно до Протоколу № 127124 проведення електронних торгів двокімнатної квартири АДРЕСА_1, який сформовано 05.11.2015, переможцем торгів став учасник 23. При цьому, підставою визначення переможця в протоколі зазначено «невнесення суми за придбане майно попередньо визначеним переможцем».

Відмовляючи в задоволені позову суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не було своєчасно виконано вимоги Порядку щодо внесення суми за придбане майно, при цьому, торги не визнано такими, що не відбулись, а визначено нового переможця електронних торгів. Крім того, суд виходив з того, що вимоги позивача в частині визнання недійсним договору купівлі-продажу (Протоколу № 118514 від 30.09.2015) є необґрунтованими.

Колегія суддів погоджується з таким висновком районного суду, так як він в повній мірі відповідає встановленим обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до п. 2 Розділу IX Порядку, гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу. Іншим учасникам внесена сума гарантійного внеску повертається протягом трьох робочих днів після отримання від органу державної виконавчої служби повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів за придбане майно.

Пунктом 1 Розділу IX Порядку, визначено, що на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня формування протоколу здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Гарантійний внесок не повертається учаснику, який став переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу.

Так, як позивачем не було своєчасно виконано вимоги Порядку щодо внесення суми за придбане майно, при цьому, торги не визнано такими, що не відбулись, а визначено нового переможця електронних торгів, суд першої інстанції обґрунтовано відмовив в задоволенні вимог позивача про стягнення з відповідача на його користь внесених ним коштів.

Суд також вірно зазначив, що позивач не довів, що відповідач частково повернув йому кошти. З повідомлення, наявного в матеріалах справи від 06.11.2015 , надісланого позивачу ДП «СЕТАМ», неможливо встановити джерело походження вказаного доказу, а також з нього не вбачається, в якій саме сумі позивачу було перераховано гарантійний внесок.

Щодо вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, то суд вірно виходив з того, що такі вимоги позивача не ґрунтуються на законі .

Відповідно до п. 4 Розділу IX Порядку, після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів та копій документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець протягом п'яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги або акт про реалізацію предмета іпотеки і затверджує його у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги (п. 8 вказаного Розділу Порядку).

Відповідно до Правової позиції Верховного Суду України висловленої у справі №6-116цс12, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі - продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Таким чином, враховуючи, те що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину (ст. ст. 203, 215 ЦК України).

Як вбачається з матеріалів справи, вказаний акт державним виконавцем не складався, оскільки позивач не вніс визначену в протоколі суму за придбане майно в розмірі 698 586, 62 грн. на рахунок продавця, тобто, жодних правочинів щодо відчуження нерухомого майна між сторонами в даній справі не вчинялось, а тому суд дійшов обґрунтованого висновку, щодо відсутності підстав вважати договір нікчемним та застосовувати наслідки нікчемного правочину.

Доводи апеляційної скарги про те, що оскаржуване рішення не відповідає вимогам Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення в цивільній справі» є безпідставні, не відповідають дійсності та не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні апеляційного суду. Позивач не навів в апеляційній скарзі закон, який він вважав, що суд не вірно застосував, чи не вірно витлумачив.

Апеляційна скарга містить лише зміст заявлених позивачем вимог, обставин справи та норм процесуального права. Інші доводи в скарзі відсутні.

Рішення суду першої інстанції ухвалене без порушення норм матеріального та процесуального права, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 21 червня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, однак може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом 20-ти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий Судді