Справа № 204/8348/16-ц
Провадження № 2/204/2932/16 р.
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 грудня 2016 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Самсонова В.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Красногвардійської районної у місті ради, третя особа: державний нотаріус Третьої дніпропетровської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про визнання права власності і права на спадщину,-

В С Т А Н О В И Л А:

26 грудня 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Красногвардійської районної у місті ради, третя особа: державний нотаріус Третьої дніпропетровської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про визнання права власності і права на спадщину.

Позовна заява передана судді Самсоновій В.В. 27 грудня 2016 року цивільною канцелярією суду.

Дана заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та ст. ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», а саме:

Так, згідно з положеннями ч. ч. 1-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви: немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. За подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

При цьому, у відповідності до вимог ст. 6 Закону України «Про судовий збір», судовий збір необхідно сплачувати за всі заявлені позовні вимоги.

Аналогічну позицію висловив й Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 10 своєї постанови від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», в якій зазначено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. Згідно п. 12 вказаної постанови, у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Крім того, абзац 3 п. 10 вищевказаної постанови розяснив, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» за подання позову немайнового характеру.

З 01 січня 2016 року мінімальний розмір заробітної плати в Україні складає 1378 грн. 00 коп.

Позивачами заявлені дві самостійні позовні вимоги: одна немайнового характеру про визнання права на спадщину (кожним із позивачів самостійно) та одна майнового характеру про визнання права власності на майно.

Проте, позивачами сплачений судовий збір за звернення до суду з даною позовною заявою лише за позовні вимоги немайнового характеру.

При цьому, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна.

Як розяснив п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 р. (з наступними змінами і доповненнями), розяснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Але ж позивачами невизначена та не вказана ціна позову (вартість майна) на момент звернення до суду (в часті позовних вимог майнового характеру).

Тому, позивачі мають вказати ціну позову та надати відповідні докази на підтвердження встановленої ними ціни позову (в часті позовних вимог майнового характеру), тобто вартість нерухомого майна, станом на дату звернення до суду з даним позовом, і сплатити судовий збір за ці вимоги, а в іншому разі суд буде вимушений визначити ціну позову на підставі наявних в матеріалах позовної заяви документів в порядку ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», згідно з положеннями якої, у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Таким чином, позивачі мають доплатити судовий збір у розмірі: 1 відсоток вартості нерухомого майна, право власності на яке вони просять визнати, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Реквізити для сплати судового збору: розрахунковий рахунок 0008, МФО 805012, ОКПО 37989253 банк ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області м. Дніпропетровська в УДКСУ Красногвардійського району.

При цьому, звертаю увагу, що згідно з положеннями ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Таким документом є оригінал квитанції, платіжного доручення, тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Проте, позивачами ненадані копії додатків до позовної заяви у кількості учасників справи для направлення їм.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.

Згідно з ч. 8 ст. 8 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Проте, позивачами не вказані імя та по батькові третьої особи.

У звязку з усім вищевказаним, суддя позбавлена можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З урахуванням вищевказаного, вважаю необхідним залишити дану позовну заяву без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 8, 121, 209, 360-7 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Красногвардійської районної у місті ради, третя особа: державний нотаріус Третьої дніпропетровської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про визнання права власності і права на спадщину - залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків не більше п'яти днів з дня отримання ними даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься не поданою і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Самсонова