Справа №461/3427/15-ц
Провадження №2/461/70/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2016 року м.Львів

Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді - Мисько Х.М.

при секретарі - Коружинець Н.В.

з участю: позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Львівської міської ради, третя особа: Перша Львівська державна нотаріальна контора про визначення ідеальної частки у праві спільної сумісної власності та визнання права власності на спадкове майно за законом,-

в с т а н о в и в :

позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Львівської міської ради, третя особа: Перша Львівська державна нотаріальна контора, в якому просила визначити по 1/5 ідеальної частки у праві спільної сумісної власності у квартирі АДРЕСА_1 між співвласниками відповідно: 1/5 ідеальної частки за ОСОБА_1; 1/5 ідеальної частки за ОСОБА_3; 1/5 ідеальної частки за ОСОБА_2; 1/5 ідеальної частки за ОСОБА_5; 1/5 ідеальної частки за ОСОБА_6 Визнати за нею право власності на спадкове майно після смерті матері ОСОБА_5 на 1/5 ідеальну частку у квартирі АДРЕСА_1 та право власності на спадкове майно після смерті рідного брата ОСОБА_6 на 1/5 ідеальну частку у квартирі АДРЕСА_1.

16 грудня 2015 року ОСОБА_1 подала уточнену позовну заяву, в якій просить визнати за нею право власності на спадкове майно після смерті матері ОСОБА_5 на 1/5 ідеальну частку у квартирі АДРЕСА_1 та право власності на спадкове майно після смерті рідного брата ОСОБА_6 на 1/5 ідеальну частку у квартирі АДРЕСА_1.

В обґрунтування внесеного позову покликається на те, що квартира №1 у будинку №16 на вул. Під Дубом у м. Львові належить на праві спільної сумісної власності пятьом особам: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6 згідно Свідоцтва про право власності на квартиру від 14 червня 2007 року, відповідно кожному належить по 1/5 ідеальної частки. Вказує, що її мати ОСОБА_5 померла 21 травня 2010 року, брат ОСОБА_6 помер 15 вересня 2011 року, та не залишили заповітів на випадок своєї смерті, тому вона спадкує їх частку за законом. Після смерті матері вона завчасно звернулась до нотаріальної контори із заявою про намір прийняти спадщини, однак не змогла, оскільки брат ОСОБА_6 зволікав із прийняттям такої, а з часом сам помер, не прийнявши спадщини. Після смерті брата спадкоємців першої черги за законом у нього немає, оскільки із дружиною він розлучився у 2006 році, дітей не мав. Вказує, що вона та відповідач ОСОБА_4 являються єдиними спадкоємцями за законом після смерті брата ОСОБА_6 Вона звернулась до нотаріальної контори із заявою про намір прийняти спадщину після смерті брата ОСОБА_6, але нотаріус їй відмовив, оскільки 14 червня 2007 року відбулась приватизація, однак свідоцтво про право власності на квартиру зареєстроване згідно витягу про державну реєстрацію прав лише 28 жовтня 2011 року, тому спадкоємці не набули права власності на свої частки у квартири при житті. Однак, ніхто не оспорював право власності спадкоємців у квартирі і на даний час за ними зареєстровано право спільної сумісної власності на квартиру. Крім цього, вказує, що оскільки після смерті матері та брата та на час відкриття спадщини вона постійно проживала разом із спадкоємцями, тому фактично прийняла спадщину та вступила у її володіння та користування, шляхом оплати комунальних послуг, утримання майна в належному стані.

В судовому засіданні ОСОБА_1 уточнений позов підтримала, надала пояснення, аналогічні до викладених у такому та просила уточнений позов задоволити.

Відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_2 та ОСОБА_4, кожен окремо, 30 квітня 2015 року та 16 грудня 2015 року подали заяви про розгляд справи у їй відсутності, в яких просять задоволити позов. (а.с.30,31,85,86,87).

Представник відповідача - Львівської міської ради в судове засідання не зявився, хоча належним чином був повідомленим про час та місце розгляду справи, а тому суд вважає за можливе розглядати справу у його відсутності, на підставі наявних у справі доказів.

Завідуючий Першою львівською державною нотаріальною конторою 20 квітня 2015 року та 04 січня 2016 року подав заяви про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори (а.с.29).

Зясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов слід задоволити з наступних підстав.

Судом встановлено, що квартира №1 у будинку №16 на вул. Під Дубом у м. Львові належить на праві спільної сумісної власності пятьом особам: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6 згідно Свідоцтва про право власності на квартиру від 14 червня 2007 року №Г-27702, виданого Управлінням комунальної власності департаменту економічної політики Львівської міської ради (а.с.5).

Право власності ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6 на вищевказану квартиру зареєстроване 28 жовтня 2011 року згідно наявної в матеріалах справи копії витягу про державну реєстрацію прав, виданого ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» (а.с.6).

Як вбачається із копій свідоцтв про смерть серії 1-СГ №204914 та серії 1-СГ №261800, мати позивача ОСОБА_5 померла 21 травня 2010 року, брат ОСОБА_6 помер 15 вересня 2011 року (а.с.8,9).

Згідно заяви від 10 лютого 2015 року відповідача ОСОБА_4, останній вказує, що відмовляється від свого права на спадкування частки спадкового майна у квартирі АДРЕСА_1 після смерті матері ОСОБА_5, яка померла 21 травня 2010 року та після смерті рідного брата ОСОБА_6, який помер 15 вересня 2011 року (а.с.18).

Як вбачається із матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_5, 19 листопада 2010 року ОСОБА_1 звернулась до Першої львівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, в якій вказує, що, крім неї, спадкоємцями є сини померлої: ОСОБА_4, ОСОБА_6 (а.с.58).

Відповідно до п.20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», спадкування за законом здійснюється почергово. За відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги. Зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

19 листопада 2010 року ОСОБА_4 подав до Першої львівської державної нотаріальної контори заяву, в якій відмовляється від належної йому частки спадщини в користь доньки померлої ОСОБА_1 (а.с.58 зворот).

Згідно п.25 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відмова від прийняття спадщини на користь інших спадкоємців допускається лише протягом строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1275 ЦК України, якщо від прийняття спадщини відмовився один із спадкоємців за законом з тієї черги, яка має право на спадкування, частка у спадщині, яку він мав право прийняти, переходить до інших спадкоємців за законом тієї ж черги і розподіляється між ними порівну.

Згідно п.26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», при поділі спадщини між спадкоємцями необхідно враховувати правило частини першої статті 1278 ЦК України про те, що коли спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між спадкоємцями, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними. При розподілі такої спадщини необхідно застосовувати норми, що регулюють відповідні правовідносини спільної часткової власності.

Судом встановлено належними та допустимими доказами, що до спадкової маси увійшла квартира за адресою: м. Львів, вул. Під Дубом, 16/1.

Відповідно до ст.1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобовязаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на імя кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

Таким чином, судом встановлено, що за позивачем ОСОБА_1 слід визнати право власності на спадкове майно після смерті матері ОСОБА_5 на 1/5 ідеальну частку у квартирі АДРЕСА_1 та на спадкове майно після смерті рідного брата ОСОБА_6 на 1/5 ідеальну частку у вищевказаній квартирі.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 209, 212, 214-215, 218 ЦПК України, ст.ст.1216-1232-1, 1258-1270, 1274-1276 ЦК України, суд, -

в и р і ш и в:

позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно після смерті матері ОСОБА_5 на 1/5 ідеальну частку у квартирі АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно після смерті рідного брата ОСОБА_6 на 1/5 ідеальну частку у квартирі АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Галицький районний суд м. Львова шляхом подачі в 10-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий суддя Мисько Х.М.