Єдиний унікальний номер 229/3210/16-ц
Номер провадження 2/229/1357/2016
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2016 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого-судді Гонтар А.Л.

при секретарі Костенко В.М.

за участі позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

позивача по зустрічному позову ОСОБА_5

представника органу опіки та піклування Мельніченко Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м.Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення днів, часів побачення батька з дитиною та зустрічному позову ОСОБА_3, ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про усунення перешкоди у спілкуванні з малолітньою дитиною та встановлення місця і часу побачень з дитиною,

В С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 21 вересня 2016 року звернулась до Дружківського міського суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про встановлення днів, часів побачення батька з дитиною.

В своїй позовній заяві позивач зазначила, що з 27 червня 2009 року знаходилась у шлюбі з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 року у них народилась дочка - ОСОБА_7 16 липня 2015 року шлюб між сторонами було розірвано. Причиною розірвання шлюбу стало зловживання чоловіком спиртних напоїв, часті зустрічі з друзями, неповажне ставлення до неї, пасивне відношення до виховання дитини. За весь час їх розлучення вона жодного разу не заважала зустрічам батька і дитини, крім випадків, коли він перебував у стані алкогольного сп'яніння. Між тим, ОСОБА_3 у 2015 році звернувся до органів опіки та піклування Дружківської міської ради з заявою про встановлення часу і місця побачень з донькою ОСОБА_7. Рішенням Дружківського виконкому міської ради, було встановлено час та місце побачення ОСОБА_3 з малолітньою дочкою наступним чином: кожну неділю з 10-00 до 18-00 години та один із днів тижня протягом 2 годин за попередньою домовленістю з матір'ю дитини. Практично після кожної прогулянки ОСОБА_3 став приводити дочку до дому на підпитку, вона стала наполягати на тому, щоб побачення батька і доньки проходили в її присутності, але він заперечує. Більш того, під час їх прогулянок по місту дочка показує їй місця де вони з татом гуляють, одним з таких місць є кафе "Причал", де продають спиртні напої на розлив. Крім того, спілкуючись зі своїми знайомими і друзями, вона дізналась, що її чоловік будучи в стані алкогольного сп'яніння, ходить по місту з дочкою.

Просить встановити час і місце побачень ОСОБА_3 з малолітньої донькою ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, наступним чином: у вівторок з 18.00 год. до 20.00 год. в присутності матері ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2

04 жовтня 2016 року ОСОБА_3, ОСОБА_5 подали позов до ОСОБА_1 про усунення перешкоди у спілкуванні з малолітньою дитиною та встановлення місця і часу побачень з дитиною.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що рішенням Дружківського виконкому міської ради, було встановлено час та місце побачення ОСОБА_3 з малолітньою дочкою наступним чином: кожну неділю з 10-00 до 18-00 години та один із днів тижня протягом 2 годин за попередньою домовленістю з матір"ю дитини. Але відповідач ігнорує рішення виконкому і чинить перепони в спілкуванні з дитиною, не дає побачень з ОСОБА_7 у відсутності відповідачки та за адресою їх мешкання.

Просят усунути перешкоди щодо їх спілкування та приймання участі у вихованні з донькою та онукою ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, встановивши час та місце побачень кожної неділі місяці з 10-00 до 18-00год. без присутності матері за адресою: АДРЕСА_1, зобов'язавши відповідачку ОСОБА_1 не перешкоджати в спілкуванні з дитиною.

Стягнути з відповідача на користь позивача ОСОБА_3 судовий збір 551 грн. 20 коп., та витрати на юридичну допомогу у розмірі 200 грн.

Ухвалою Дружківського міського суду від 10 жовтня 2016 року дані цивільні справи були об'єднані у одне провадження.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 з'явилась, позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві, позовні вимоги ОСОБА_3, ОСОБА_5 визнала частково. Оскільки вона пояснила, що ніколи не перешкоджала спілкуванню дочки з батьком та бабусею, але, вважає, що спілкування дитини повинно відбуватися у її присутності, оскільки відповідач може в присутності дитини вживати спиртні напої. Крім того, дитина дуже близька до неї і вона не бажає, щоб дитину психологічно травмували. Просить її позовні вимоги задовольнити, позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити частково.

Представник позивача ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримала позовні вимоги ОСОБА_1, щодо позовних вимог ОСОБА_3, ОСОБА_5 то їх визнала частково.

Відповідач ОСОБА_3 позовні вимоги ОСОБА_1 не визнав та пояснив, що він бажає спілкуватися з дитиною без присутності ОСОБА_1, оскільки вона перешкоджає його спілкуванню з дитиною. Просить встановити час і місце спілкування з дитиною не лише за адресою мешкання дитини. Свої позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав позовні вимоги ОСОБА_3,ОСОБА_5, заперечував проти позовних вимог ОСОБА_1

Позивач ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримала свої позовні вимоги у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, просила встановити їй також час та місце побачення з дитиною.

Представник органу опіки та піклування Мельніченко Т.В. у судовому засіданні надала суду висновок щодо способу участі у вихованні малолітньої ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2 р. батька ОСОБА_3 та бабусі ОСОБА_5 № 16-3127-01 від 21 грудня 2016 року, та пояснила, що підтримує його у повному обсязі і вважає, що доцільним буде встановити час і місце спілкування дитини з батьком та бабусею у присутності матері, оскільки дівчинка дуже прив'язана до матері, у відсутності матері вона відчуває психологічний дискомфорт.

Суд, заслухавши позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3, позивача по зустрічному позову ОСОБА_5, представника відповідача ОСОБА_4,представника органу опіку та піклування Мельніченко Т.В., свідків ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, дослідивши докази по справі, вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 підлягають задоволенню частково за наступних підстав.

Судом встановлено, що 27 червня 2009 року ОСОБА_3 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб (а.с.11).

Відповідно до актового запису № 443 від 20 жовтня 2010 року про народження ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 її батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с.10)

Шлюб між сторонами було розірвано, дочка залишилась проживати з матір'ю - ОСОБА_1, що підтверджується рішенням Дружківського міського суду від 16 липня 2015 року (а.с.11).

З ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 стягнуті аліменти у розмірі 1/4 частини на утримання дочки ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі рішення Дружківського міського суду від 16 липня 2015 року (а.с.12).

Відповідно до рішення виконкому Дружківської міської ради № 432 від 16 вересня 2015 року було встановлено час та місце побачення ОСОБА_3 з малолітньою донькою ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, наступним чином: кожну неділю з 10-00 до 18-00 та в один із тижнів протягом 2 годин за попередньою домовленістю з матір'ю дитини ОСОБА_1 (а.с.13).

В судовому засіданні позивач пояснила, що вона не заперечує проти спілкування дитини з батьком, але вважає, що доцільно щоб спілкування дитини з батьком відбувалось у її присутності. Оскільки відповідач можу у присутності дитини вживати спиртні напої. Крім того, дитина відвідує дитячий садочок, репетиторів з питання підготовки до школи. Вона весь тиждень працює і також має можливість близько спілкуватись з донької лише у вихідні. У неї з дитиною дужк билзьки зв'язки і дочка хвилюється, коли залишається на тривалий час без неї.

Дані обставини були підтверджені у судовому засіданні показаннями свідків.

Так, допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_8, пояснила, що позивач є її дочкою, а відповідач ОСОБА_3 колишнім зятем. Їй відомо, що дочка ніколи не перешкоджала спілкуванню дитини та батька. Але, останнім часом відповідач почав у присутності дитини вживати спиртні напої. Також дитина хворіє, вона почала задихатися, лікарями було встановлено, що це відбувається від того, що дитина нервує, хвилюється.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_9, пояснив, що він є батьком позивачки, часто спілкується з дитиною та онукою. Відповідач також має можливість спілкуватися з дитиною, йому ніхто в цьому не перешкоджає. Але відповідач веде себе не зовсім правильно, тому у нього з позивачкою часто виникають свари.

Свідок ОСОБА_10 пояснив, що він є знайомим родини позивачки, один раз він був на кафе "Причал" і бачив, що в приміщення кафе зайшов ОСОБА_3 з дівчинкою. Щоб він вживав спиртні напої він не бачив.

Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно зі ст. 9 Конвенції держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини.

Статтею 141 СК України передбачено, що мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.

Зі змісту ст. 153 СК України вибачається, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 157 СК України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Згідно ч.ч.1-2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Таким чином, законодавством України закріплено обов'язок того із батьків, який проживає окремо, брати участь у вихованні дитини, окрім того, законодавством зобов'язано батьків вирішувати всі питання виховання дитини спільно. (ст. 157 СК України).

Суд при встановленні способів спілкування, має дотримуватись розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини.

З позовних вимог позивача ОСОБА_1 та поясненнь у суду вибачається, що між нею та відповідачем ОСОБА_3 склались неприязні стосунки у зв'язку з чим виникають суперечки різного характеру.

Відповідач ОСОБА_3 заперечує проти запропонованого способу участі батька у вихованні дитини.

В судовому засіданні представник органу опіки та піклування пояснила, що з дитиною працював психолог, який зауважив, що дитина дуже близька з матір'ю, крім того, вона характерезує батька як "поганого хлопчика". Рекомендації психолога, щоб батько спілкувався з дитиною у присутності матері.

Суд, вважає, що дані рекомендації треба прийняти до уваги в інтересах дитини.

По обставинам справи вбачається, що після припинення між сторонам сімейних відносин, між колишнім подружжям склалися неприязні стосунки, що унеможливлює вирішення батьками спільно та за взаємною згодою усіх питань щодо виховання їх доньки.

Встановлено, що ОСОБА_3 має бажання спілкуватися з донькою, брати активну участь у її вихованні та розвитку, ОСОБА_1 не перешкоджає відповідачу у спілкуванні з дитиною, проте бажає, щоб спілкування відбувалось у її присутності.

Вказані обставини вже свідчить про наявність спору між батьками щодо спільного виховання дочки.

Оскільки питання виховання дитини вирішується батьками спільно, то факт звернення до суду одного із батьків свідчить про відсутність згоди між батьками з питань виховання дитини.

За таких обставин суд приходить до висновку про те, що право відповідача та бабусі на спілкування з дочкою та онукою, участь у її вихованні підлягає судовому захисту.

Визначаючи спосіб участі позивача у вихованні дитини суд виходить з наступного.

Згідно частини 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Статтею 15 Закону України від 26.04.2001 року №2402-111 «Про охорону дитинства» передбачено право дитини як на проживання, так і на спілкування з батьками: дитина, яка проживає окремо від батьків або від одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків й прямих контактів.

Згідно частини 4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів, в тому числі й щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, участь органу опіки та піклування є обов'язковою. Крім того, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно висновку органу опіки та піклування Дружківської міської ради щодо способу участі у вихованні малолітньої ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2 р. батька ОСОБА_3 та бабусі ОСОБА_5 № 16-3127-01 від 21 грудня 2016 року вважає доцільним встановити спосіб участі ОСОБА_3 та ОСОБА_5 у виховані малолітньої ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, наступним чином: кожного вівторка з 18.00 до 20.00, першої та третьої неділі місяця з 11.00 до 18.00 год. за попердньою домовленістю з матір'ю дитини .

Дане рішення не було оскаржене у судовому порядку.

Суд вважає за доцільне визначити запропонований органом опіки і піклування спосіб участі позивача у вихованні дочки ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, оскільки вказаний спосіб участі батька у вихованні враховує вік дитини, її психологічний стан, стан її здоров'я, відвідування дитиною дошкільного закладу, а також матеріально - побутові умови проживання сторін та їх характеристики. Запропонований відповідачем спосіб участі у вихованні дитини не в повній мірі відповідає приписам ст.. 158 СК України, тому у повному обсязі не може бути визначений для спілкування і виховання.

Щодо позовних вимог ОСОБА_3, ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та зобовязанні визначити час та місце спілкування з дитиною без присутності матері, то вони підлягають частковому задоволенню.

Суд, вважає за необхідне визначити час та місце спілкування батька ОСОБА_3 та бабусі ОСОБА_5 у спосіб та порядок, визначений у висновку органу опіки і піклування з підстав, зазначених у вище викладеному.

Щодо судових витрат, то вони підлягають розподілу наступним чином.

Відповідно до ст..88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені частково, а вона при подачі позовної заяви сплатила судовий збір у сумі 551 грн. 20 коп., то на її користь треба стягнути з ОСОБА_3 дану суму.

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_1 також частково задоволені, тому з ОСОБА_1 також треба стягнути на корись ОСОБА_3 551 грн. 20 коп.

Щодо стягнення на користь ОСОБА_3 з ОСОБА_1 судових витрат у розмірі 200 грн. за оплату послу адвоката, то в цій частині треба відмовити за наступних підстав.

На підставі ч.1 ст.84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги, ч.2 - граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом.

Згідно ст.1 Закону України від 20 грудня 2011 року № 4191-VI "Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах" розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні.

Відповідно до квитанції про оплату послуг адвоката від 27 вересня 2016 року ОСОБА_11 оплатив послуги адвоката ОСОБА_12 в сумі 200 грн. (а.с.12).

В судовому засіданні брав участь адвокат ОСОБА_4, з яким ОСОБА_3 уклав договір про надання правової допомоги. Витрати понесені ОСОБА_3 на правову допомогу адвоката ОСОБА_4 за участь у судовому розгляді документально не підтверджені. Адвокат ОСОБА_12 у судовому засіданні не брав участь, а тому дані послуги судом не можуть бути стягнуті.

Керуючись ст.ст. 10,11,58,59,60,212-215,218 ЦПК України (в редакції 2004 року), ст. 7,19,141,153,157 СК України, Законом України "Про охорону дитинства" суд,

в и р і ш и в :

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення днів, часів побачення батька з дитиною задово-льнити частково.

Визначити ОСОБА_3 наступні способи участі у спілкуванні з дочкою ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1:

- мати право на особисті побачення з дочкою, за місцем її проживання чи перебування та інших загальнодоступних місцях, під наглядом матері, кожного вівторка з 18.00 до 20.00 год., першої та третьої неділі місяці з 11.00 до 18.00 год.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 551(пятсот пятьдесят одна) грн. 20 коп.

Зустрічі позовні вимоги ОСОБА_3, ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у співлкуванні з малолітньою дитиною та встановлення місця і часу побачень з дитиною задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_5 наступні способи участі у спілкуванні з онукою ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 :

- мати право на особисті побачення з онукою, за місцем її проживання чи перебування та інших загальнодоступних місцях, під наглядом матері, кожного вівторка з 18.00 до 20.00, першої та третьої неділі місяці з 11.00 до 18.00.

В іншій частині позовних віимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір у сумі 551 (пятсот пятьдесят одну ) грн. 20 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд протягом десяти днів після оголошення рішення.

Суддя: А. Л. Гонтар