overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 185/2541/16-ц
Провадження № 2/185/1754/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2016 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Врони А.О., за участю секретаря - Гайди Т. А., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

14 березня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якій просить розірвати шлюб. Позов мотивовано, що 23 серпня 2008 року він зареєстрував шлюб з відповідачем. Шлюб зареєстровано виконавчим комітетом Василівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, актовий запис № 5. Від даного шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Спільне життя з відповідачем не склалося. Подружні відносини припинені через різні погляди на сімейне життя. Сторони спільне господарство не ведуть, спільного бюджету не мають. Спору про розділ майна, що є сумісною власністю не виникає. В зв'язку з цим позивач просить суд розірвати шлюб.

В судове засідання позивач та відповідач не з'явились, надали суду письмові заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги позивач підтримав в повному обсязі, відповідач визнав повністю та не заперечував проти їх задоволення.

Згідно з ч.4 ст.174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд дослідивши матеріали цивільної справи, вважає що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач та відповідач перебувають у шлюбі з 23 серпня 2008 року. Шлюб зареєстровано виконавчим комітетом Василівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, актовий запис № 5 (а.с.5). Від даного шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7-8). Спору про поділ майна, що є спільною власністю на даний час не має.

В сім'ї позивача та відповідача подружні відносини припинені через різні погляди на сімейне життя. Враховуючи ці обставини суд вважає, що родина розпалась остаточно, відновлення подружніх відносин неможливе, оскільки подальше спільне життя і збереження шлюбу буде суттєво суперечити інтересам сторін.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.104,105,110,112 Сімейного кодексу України, ст.ст.10,60,212-215,218 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований 23 серпня 2008 року виконавчим комітетом Василівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, актовий запис № 5 - розірвати.

Залишити за сторонами їх шлюбне прізвище: ОСОБА_1 та ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя А. О. Врона
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1231/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" березня 2016 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Домарєва О.В.,

при секретарі - Козленко С.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3, представника третіх осіб ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_5 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Преміал», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Сател Україна», Товариство з обмеженою відповідальністю «Градострой» «Про визнання права власності на майнові права», -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Преміал», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Сател Україна», Товариство з обмеженою відповідальністю «Градострой» «Про визнання права власності на майнові права».

Представником позивача ОСОБА_2 було заявлено клопотання про визнання мирової угоди, укладеної 17.03.2016 р. між позивачкою та представником ТОВ «Інтер-Преміал».

Представник відповідача ТОВ «Інтер-Преміал» не заперечувала проти задоволення клопотання про визнання мирової угоди.

Представник третіх осіб ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з мотивів його безпідставності, зазначаючи при цьому, що зазначена мирова угода суперечить інтересам третіх осіб, а саме ТОВ «Сател Україна», ТОВ «Градострой», а тому просив відмовити у ії визнанні.

Вислухавши думки сторін, дослідивши зміст мирової угоди, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання представника позивача та відмовити у визнанні мирової угоди з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 175 ЦПК України - мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок і може стосуватися лише прав та обов'язків сторін та предмета позову.

Згідно із ч. 3 ст. 175 КПК України - до ухвалення судового рішення у зв'язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз'яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежений представник сторони, який висловив намір вчинити ці дії, у повноваженнях на їх вчинення.

Відповідно до ч. 5 ст. 175 ЦПК України -якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у визнанні мирової угоди і продовжує судовий розгляд.

Оскільки у справі беруть участь треті особи -ТОВ «Сател Україна», ТОВ «Градострой», правам та інтересам яким суперечать умови вищезазначеної мирової угоди, та на чому наголошував також в судовому засіданні представник третіх осіб, суд вважає за необхідне відмовити у визнанні мирової угоди з наведених підстав.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 209, 210 ЦПК України, суд ,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 - відмовити.

Відмовити у визнанні мирової угоди від 17.03.2016 р., укладеної між ОСОБА_5 та ТОВ «Інтер-Преміал».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Домарєв
Номер провадження 2/754/1672/16
У Х В А Л А

Іменем України

22 лютого 2016 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Журавська О.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 119-120 ЦПК України при поданні зустрічного позову представника відповідача ПАТ «Універсал Банк» - Мединської Руслани Геннадіївни,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідачів про визнання договору іпотеки припиненим.

В судовому засіданні представником відповідача ПАТ «Універсал Банк» було подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

В силу ст. 123 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно ст. 124 ЦПК України зустрічна позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вищезазначеним вимогам.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на день надходження заяви до суду, за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,5 % ціни позову, але не меше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

У зв'язку з зазначеним, пред'явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Крім того, всупереч вимогам п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позивачем не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

Вищевикладене дає підстави для висновку, що позов не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скляр Оксана Станіславівна про звернення стягнення на предмет іпотеки, залишити без руху, надавши строк на усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Дата документу 12.04.2016 Справа № 334/1599/16-ц
Провадження № 2/334/1693/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2016 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого-судді Колесник С.Г.

при секретарі Манюхіні О.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Запорізької обласної кредитної спілки «Довіра» про стягнення внеску, прийнятого у спадок,

в с т а н о в и в:

16 березня 2016 року відкрито провадження по вищезазначеній цивільній справі та призначено в судове засідання.

Сторони в судове засідання, призначена на 12 квітня 2016 року не зявились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином та своєчасно.

До початку судового засідання, позивачкою подана заява в якій вона зазначила, що спір має розглядатись в порядку господарського судочинства, тому просить закрити провадження по справі та повернути, сплачений нею, судовий збір у звязку зі зверненням із позовом до суду.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 205 ЦПК України суд своєю ухвалу закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі закриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає можливим прийняти подану заяву, оскільки вона не суперечить закону та не порушує прав сторін, а також позивачеві має бути повернутий судовий збір в розмірі 985,70грн., який був сплачений у звязку зі зверненням із позовом до Ленінського районного суду м. Запоріжжя.

Пунктами 16, 17 Інструкції про порядок обчислення та справляння державного мита, затвердженої наказом Головної державної податкової інспекції України 22.04.1993р. № 15, судовий збір повертається фінансовим органом того району чи міста, до бюджету якого воно надійшло, на підставі поданої платником заяви на протязі одного року з дня зарахування суми в бюджет.

Керуючись ч. 1 ст. 205, ст.293 ЦПК України, ст..7 ЗУ «Про судовий збір», суд, -

у х в а л и в:

Провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Запорізької обласної кредитної спілки «Довіра» про стягнення внеску, прийнятого у спадок закрити.

Повернути з Держбюджету Ленінського району м. Запоріжжя (рахунок 0006, МФО 813015 в ГУ ДКСУ в Запорізькій області, код ОКПО 38025423) ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 985,70 грн. (девятсот вісімдесят пять гривень 70коп.), згідно квитанції № 274 від 10.03.2016р.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня її проголошення. Особа, без участі якої було постановлено ухвалу, має право подати апеляційну скаргу протягом пяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: Колесник С. Г.
Справа № 490/3348/16-ц
н/п 2-н/490/324/2016
УХВАЛА

08 квітня 2016 року м. Миколаїв

Суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Подзігун Г. В., розглянувши матеріали заяви Комунального підприємства "Спеціалізоване комунальне підприємство "Гуртожиток" про видачу судового наказу з вимогою про стягнення заборгованості квартирною платою, -

ВСТАНОВИВ:

07 квітня 2016 року заявник звернувся до суду із заявою, в якій просив стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за квартирною платою та електроенергією у розмірі 2604 грн. 12 коп.

При цьому, до заяви про видачу судового наказу заявник додав клопотання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на своє скрутне матеріальне становище.

08 квітня 2016 року матеріали передані на розгляд судді Подзігун Г. В.

Подана заява повинна відповідати ст. ст. 98, 99, 119, 120 ЦПК України, проте даним вимогам вона не відповідає, оскільки заявником не було сплачено судовий збір, а суд не знайшов підстав для задоволення клопотання КП "СКП "Гуртожиток".

Відповідно до ст. 82 ЦПК, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

В той же час, надані заявником документи, на думку суду, не свідчать про те, що він не має коштів для сплати судового збору, а тому підстав для задоволення клопотання про звільнення його від сплати судового збору судом не встановлено.

У зв'язку з цим, заявником при подачі заяви до суду має бути сплачено судовий збір за ставками, встановленими законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду заяви про видачу судового наказу, яку подано юридичною особою, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,5 розміру мінімальної заробітної плати у місячному розмірі на 1 січня відповідного року.

Згідно з положеннями Закону України "Про державний бюджет України на 2016 рік" мінімальна заробітна плата у місячному розмірі з 01 січня 2016 року встановлюється у розмірі 1 378 грн.

Таким чином, за подачу даної заяви КП "СКП "Гуртожиток" має сплатити судовий збір у розмірі 689 грн., який ним, однак, не сплачено.

Відповідно до ч. 6 ст. 98 ЦПК України до неналежно оформленої заяви застосовуються положення статті 121 ЦПК України.

За таких обставин, згідно зі ст. 121 ЦПК України, дана заява підлягає залишенню без руху, оскільки подальший її рух без усунення вищезазначених недоліків неможливий.

Керуючись ст. ст. 121, 208-210 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Заяву Комунального підприємства "Спеціалізоване комунальне підприємство "Гуртожиток" про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості квартирною платою - залишити без руху.

Повідомити заявнику про необхідність усунути недоліки заяви в строк, передбачений ч. 1 ст. 121 ЦПК України, шляхом сплати судового збору у розмірі 689 грн. та наданням до суду оригіналу квитанції про його сплату.

Розяснити заявнику, що у випадку невиконання вказівок судді у встановлений строк заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Г. В. ПОДЗІГУН
Справа № 487/1307/16-ц
Провадження № 2/487/1136/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.04.2016 року Заводський районний суд м. Миколаєва

у складі головуючого судді - Агєєвої Л.І.,

при секретарі - Ткаченко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

12.03.2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу мотивуючи тим, що шлюбні відносини фактично припинені з липня 2014 року, через те що між нею та відповідачем не було досягнуто взаєморозуміння, у зв'язку з чим позивач звернулася до суду.

В судове засідання позивачка не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала і просила задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позов визнав.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав:

Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 08 вересня 1995 року (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 08.09.1995 року, актовий запис 1036 від 08.09.1995 року). Від шлюбу мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Шлюбні відносини між сторонами припинені з липня 2014 року через те, що між сторонами не було досягнуто взаєморозуміння, що призвело до втрати почуття любові та поваги.

Відповідно до статей 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З'ясувавши фактичні взаємини між подружжям, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, а також те, що їх примирення неможливе, взявши до уваги встановлені судом обставини життя подружжя та відсутність підстав, які перешкоджали розірванню шлюбу в судовому порядку, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, а тому шлюб між сторонами підлягає розірванню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 11, 13, 212 - 215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 08 вересня 1995 року в відділі реєстрації одружень Миколаївської міської ради народних депутатів, актовий запис №1036 від 08 вересня 1995 року - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 залишити прізвище «ОСОБА_1».

Рішення набуває законної сили через 10 днів після його проголошення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційний суд Миколаївської області через місцевий суд в порядку визначеному ст. 294 ЦПК України.

Суддя: Л.І. АГЄЄВА
У Х В А Л А

15 квітня 2016 року м. Київ
Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Кузнєцов В.О., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 03 грудня 2015 року та ухвалу колегії суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Житомирської області від 22 березня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_3до ОСОБА_2, третя особа - публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» в особі Житомирської обласної дирекції про усунення перешкод у користуванні власністю, за зустрічним позовом ОСОБА_2до ОСОБА_3, треті особи: Житомирська міська рада, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про усунення перешкод та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в :

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду касаційним судом, оскільки заявником не сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі який визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред'явлення позову) за подання позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,1 розміру мінімальної заробітної плати.

Розмір мінімальної заробітної плати на 1 січня 2011 року - 941 грн.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» (з подальшими змінами і доповненнями) за подання до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 120 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, ураховуючи характер спору та клопотання у скарзі, заявнику необхідно було сплати судовий збір у розмірі 112 грн 92 коп., який повинен бути перерахований за наступними реквізитами: одержувач - УДКС у Печерському районі м. Києва, код ЄДРПОУ - 38004897, банк одержувача - ГУ ДКУ в м. Києві, р/р 0007, МФО - 820019, КЕКД - 22030003, символ звітності банку - 253. У графі платіжного доручення «призначення платежу» зазначається «судовий збір за подання касаційної скарги на судове рішення».

На підтвердження оплати судового збору до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ необхідно надати оригінал квитанції про оплату або надати докази наявності пільг, які дають підстави для звільнення від судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦПК України у разі надходження касаційної скарги, не оформленої відповідно до вимог, встановлених статтею 326 цього Кодексу, або у разі несплати суми судового збору вона залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 326, 328 ЦПК України,

у х в а л и в :

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків до 06 травня 2016 року, але не більше п'яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог суду касаційна скарга буде визнана неподаною й повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду цивільних В.О.Кузнєцов

і кримінальних справ
печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4951/16-ц
У Х В А Л А

"04" квітня 2016 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Фаркош Ю.А.,

при секретарі Мудрак О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Відповідач в судовому засіданні категорично заперечив щодо розірвання шлюбу, заявив клопотання про надання подружжю строку для примирення, посилаючись на можливість зберегти сім'ю.

Позивач та представник позивача у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, суд дійшов до наступного висновку.

Статтею 111 Сімейного кодексу України передбачено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Згідно з ч. 5 ст. 191 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Пунктом 10 Постанови Пленуму ВСУ від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» роз'яснено, що при визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Суд, виходячи з конституційного положення про державний захист сім'ї і вимог Сімейного кодексу України, з метою сприяння примиренню подружжя з урахуванням клопотання відповідача з посиланням на можливість зберегти сім'ю, конкретні обставини справи, що подружжя перебуває у шлюбі 5 років, вважає, що надання подружжю строку для примирення не суперечить моральним засадам суспільства та вважає за необхідне надати подружжю двомісячний строк для примирення.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 201 ЦПК України суд зобов'язаний зупинити провадження у справі в разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Керуючись ст. 111 СК України, п.7 ч.1 ст. 201 , ч.5 ст. 191 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення - задовольнити .

Надати подружжю строк для примирення два місяці.

Провадження у справі на цей строк зупинити, а розгляд справи призначити на 06 червня 2016 року на 10 год. 00 хв.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва, через суд першої інстанції, протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ю.А.Фаркош