Провадження № 2/638/4208/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.09.2016 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рибальченко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Котяш Н.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу

за позовом ОСОБА_2 до Територіальної громади в особі Харківської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Територіальної громади в особі Харківської ради, в якій просить:

- визнати, що строк на прийняття спадщини ОСОБА_2 на звернення до Десятої Харківської державної нотаріальної контори з заявою на прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_3 пропущений з поважних причин;

- встановити ОСОБА_2 додатковий строк на звернення до Десятої Харківської державної нотаріальної контори з заявою на прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_3

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що 21.09.2015 року померла його мати ОСОБА_3, після смерті якої залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка з житловим будинком за адресою: м. Харків, вул. Ляпунова, 36. ОСОБА_2 є спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 відповідно до заповіту, посвідченого Шостою Харківською державною нотаріальною конторою 17.10.2008 року. Оскільки ОСОБА_2 був юридично не обізнаним, у шестимісячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звернувся, у звязку з чим йому листом Десятої Харківської державної нотаріальної контори рекомендовано звернутись до суду з позовною заявою про продовження строку для прийняття спадщини. Крім того, зазначає, що в період з 21.09.2015 року працював у іншій місцевості, що також стало підставою дял пропущення строку для прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивач та його представник вимоги позовної заяви підтримали та просили задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наступне.

21 вересня 2015 року померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ВЛ № 511553, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову ХМУЮ від 22 вересня 2015 року.

Відповідно до заповіту від 17жовтня 2008 року ОСОБА_3 заповідала все своє належне майно сину ОСОБА_2

Згідно повідомлення Десятої Харківської державної нотаріальної контори від 29 червня 2016 року №1689/370/2016 ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, у зв'язку з тим, що він пропустив строк для прийняття спадщини та не прийняв спадщину, та рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 р. розяснює, що відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2, як на підставу пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, посилається на юридичну необізнаність. Проте, незнання ОСОБА_2 про необхідність звернення до нотаріальної контори для оформлення спадщини, не може бути визнане судом поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім того, ОСОБА_2 у судовому засіданні посилався як на причину поважності пропуску строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини на свою відсутність за місцем відкриття спадщини через знаходження на роботі в іншому регіоні, проте жодних доказів на підтвердження даного факту суду надано не було.

За таких обставин суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовної заяви про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 209, 212, 214, 215, 217, 218 ЦПК України, суд,

вирішив:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до Територіальної громади в особі Харківської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Харківської області через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя -