ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9268/16-ц
провадження № 2/753/5058/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"25" травня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Головне управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації про визнання права власності на 1/2 частину квартири в порядку проведення її поділу, усунення перешкод у здійсненні права користування майном та витребування його з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності на 1/2 частину квартири в порядку проведення її поділу, усунення перешкод у здійсненні права користування майном та витребування його з чужого незаконного володіння.

Вивчивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку, що заява подана з порушенням вимогст.119 ЦПК України.

Так, згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати та розмір ставки судового збору із позовних заяв немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Встановлено, що позивачем не у повному обсязі сплачено судовий збір за вимоги майнового характеру у сумі 608 грн. 00 коп. та за вимоги немайнового характеру сплачено судовий збір у сумі 552 грн.00 коп., виходячи з наступного.

В п. 15 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, визначена позивачем вартість майна, а саме трикімнатної квартири АДРЕСА_1, вочевидь не відповідає дійсній вартості витребовуваного майна.

Відповідно до ч.1 п.2 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна що підлягає поділу, яка має бути підтверджена належними доказами, серед іншого висновком суб'єкта оціночної діяльності, який має право на проведення будівельно-технічної, товарознавчої (автотоварознавчої) експертизи, іншими доказами.

З викладеного вбачається, що позивачем правильно сплачено судовий збір лише за п.6 позовних вимог майнового характеру, тоді як, щодо п.1 позовних вимог, позивач має зазначити дійсну вартість майна, а саме: трикімнатної квартири АДРЕСА_1 та сплатити судовий збір з розрахунку, визначеного згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір за вимоги немайнового характеру, надавши кватанцію про сплату лише за одну з двох заявлених вимог.

Крім того, згідно п.п. 5, 6 ч.2 ст.119 ЦПК України, позивачем не вказано обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, щодо усунення перешкод у здійсненні ОСОБА_2 права користування, володіння та розпорядження спірною квартирою з боку ОСОБА_3, також не зазначено доказів, що підтверджують вказану обставину .

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Головне управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації про визнання права власності на 1/2 частину квартири в порядку проведення її поділу, усунення перешкод у здійсненні права користування майном та витребування його з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачам ухвали суду.

Якщо у встановлений термін зазначені вимоги не будуть виконані позовна заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комаревцева Л.В.