Провадження № 2/760/234/16
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

29 лютого 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про узгодження індексації щодо стягнення розміру аліментів,

в с т а н о в и в:

25.12.2015 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про узгодження індексації щодо стягнення розміру аліментів.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 28.12.2015 зазначена позовна заява залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

З матеріалів позовної заяви випливає, що на підставі рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 04.05.2015 з відповідача на користь позивача було стягнуто аліменти на утримання їх доньки в твердій грошовій сумі.

Проте, позивач не обґрунтувала обставини, на які вона посилається, не зазначила докази на підтвердження цих обставин, а зміст позовних вимог носить суперечливий характер.

Таким чином, позивачу належить обґрунтувати свої позовні вимоги, зазначивши, чи розмір аліментів підлягає індексації відповідно до Закону «Про індексацію грошових доходів населення», чи позивач вважає, що він повинен бути збільшений відповідно до частини першої статті 192 СК, яка передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

У зв'язку з цим, позивачу належить у своїй позовній заяві зазначити у чому полягає зміна її матеріального або сімейного стану, погіршення стану здоров'я або зазначити інші обставин, які є підставою для зміни розміру аліментів, та зазначити докази, що підтверджують кожну обставину.

Враховуючи принцип диспозитивності, суд обмежений у можливості виявляти свою ініціативу. Суд зобов'язаний вирішувати спори лише в межах заявлених фізичними чи юридичними особами вимог і на підставі поданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказів. Таким чином, суд позбавлений можливості визначити норми матеріального права, якими регулюються відповідні відносини, та на підставі цих норм вирішити справу.

Ухвалою від 28.12.2015 про залишення позовної заяви без руху позивачу було запропоновано усунути недоліки шляхом подання нової, належним чином позовної заяви.

Строк для усунення недоліків був встановлений - три дні з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивач отримав вищезазначену ухвалу 22.01.2016. Отже строк для усунення недоліків закінчився 25.01.2016. Станом на день постановлення цієї ухвали позивач недоліки позовної заяви не усунув.

Частина друга статті 121 ЦПК передбачає «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, позовну заяву належить визнати неподаною та повернути позивачеві.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про узгодження індексації щодо стягнення розміру аліментів вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко