№ 243/6468/2016-ц
Справа № 2/243/3270/2016
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
08 вересня 2016 року Словянський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючий - суддя Пронін С.Г.
при секретарі Чевела С.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Словянську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої внаслідок залиття квартири, -
До Словянського міськрайонного суду Донецької області звернулася ОСОБА_1 з позовною заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої внаслідок залиття квартири, обґрунтувавши свої вимоги тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1»янськ Донецької області, відповідач ОСОБА_2, на скільки їй відомо є власником квартири № 19, яка розташована поверхом вище над її квартирою. 17 травня 2016 року її квартира була залита водою з вини мешканців квартири № 19, про що свідчить акт залиття квартири, складеного представниками ЖЕК-9 «Маяк» від 17.05.2016 року
Своєю недбалістю ОСОБА_2 причинила їй матеріальну шкоду, яка складається з ремонтно - будівельних робіт, також у звязку з ігноруванням відповідача стосовно відшкодування нанесених їй матеріальних збитків, вважає, що їй нанесено моральну шкоду,яку вона оцінює у розмірі 5000,00 грн. Також просила стягнути на її в розмірі 6964 грн., витрати пов»язані із залученням експерта в розмірі 700 грн..
Позивач та її представник до судового засідання не зявились, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, позов просили задовольнити.
Відповідач в судове засідання не зявилась, хоча була повідомлена належним чином про дату, час на котре було призначено слухання по справі, про причини неявки не повідомила. Згідно ст. 169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів, також на підставі ст.ст. 224, 225, 226 ЦПК України, суд в праві постановити заочне рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши всі обставини справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом з достовірністю встановлено, ОСОБА_1, є власником квартири АДРЕСА_2, що підтверджено копією договору купівлі-продажу від 14.04.1997 року та зареєстроване в БТІ м. Словянська20.04.1997 року за реєстром № 2440.
На підтвердження факту залиття квартири позивачки було складено акт представниками ЖЕК 9 «Маяк» від 17 травня 2016 року, де зазначено, що дійсно має місце залиття з квартири № 15, залиті: вся підлога залита залита водою, пошкоджена килимова доріжка, зі стелі в туалеті біжить вода.
Згідно із звітом про незалежну оцінку розміру збитків від 01 червня 2016 року, вартість збитків, заподіяних внаслідок залиттям квартири АДРЕСА_3, станом на 27.05.2016 рік становить 6964 гривень 00 копійок.
Відповідно до ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Згідно із ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
В судовому засіданні достовірно встановлено, що 17 травня 2016 року з вини відповідача було заподіяно матеріальної шкоди позивачці внаслідок залиття квартири. Наведена обставина підтверджується актом ЖЕК -9 «Маяк» та не заперечується сторонами.
Вирішуючи питання про визначення розміру шкоди, суд виходив із висновків звіту про незалежну оцінку розміру збитків від 01 червня 2016 року. У суду немає підстав ставити під сумнів наведений звіт, в звязку з тим, що звіт проведено фахівцем відповідну освіту, кваліфікацію з правом проведення відповідних досліджень. В звязку з викладеним, а також з врахуванням положень ст. 1192 ЦК України, суд визначає розмір заподіяної шкоди в сумі 6964 гривень.
Стосовно вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди у розмірі 5000 грн., суд виходить з наступного.
Згідно ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди, визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та моральних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації.
Відповідно до п .3 Постанови ПВС від 31.03.1995 року №4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
За змістом ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Закон повязує виникнення права на компенсацію моральної шкоди з випадками порушення прав особи, передбачених ст. 1167 ЦК України.
У відповідності до ч. 4 ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не повязана з розміром цього відшкодування. Зважаючи на те, що даним положенням закріплено відсутність будь-яких обмежень щодо розміру моральної, слід зауважити, що діючим законодавством не встановлено ні мінімального, ні максимального розміру відшкодування моральної шкоди.
Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу моральних страждань, яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я позивача, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.
Позивач оцінює понесену ним моральну шкоду у розмірі 5000 грн. Так, згідно доводів викладених у позовній заяві, такий розмір завданої шкоди вона мотивує тим, що з вини відповідача було пошкоджене її майно, спричинено душевні страждання, перенесла стрес та загострилась гіпертонічна хвороба.
Дані доводи позовної заяви приймаються судом до уваги, але зважаючи на те, що сума моральної шкоди спричиненої винними діями відповідача є необґрунтовано завищеною, суд приходить до висновку, що стягненню підлягає сума у розмірі 1000 грн., що безумовно не може компенсувати моральну шкоду у повному обсязі, оскільки відсутні будь-які критерії майнового вираження зазнаваного позивачем страждання, проте у повній мірі співпадає з глибиною та тривалістю страждань.
В частині стягнення витрат на проведення звіту про незалежну оцінку розміру збитків суд стягує з відповіда на користь позивача 700 грн. 00 коп.( у відповідності до квитанції до прибуткового касового ордеру № 37 від 27 травня 2016 року.
На підставі викладеного й керуючись ст. ст. 3,10,11,61,88 ч.1,209,212-215 ЦПК України, ст. ст. 1166,1167, 1192 ЦК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.
В решті позовних вимог відмовити.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_3