УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №668/50/16-ц

Пров. №2/668/659/16

06.01.2016

Суддя Суворовського районного суду м.Херсона Ус О.В., перевіривши матеріали позовної заяви Заступника Керівника Херсонської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної податкової інспекції у м.Херсоні Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області до ОСОБА_1, Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергоінвестресурс» про визнання недійсним договору купівлі продажу нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

Заступник Керівника Херсонської місцевої прокуратури ОСОБА_2 (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Державної податкової інспекції у м.Херсоні Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області (далі - позивач, ДПІ у м.Херсоні) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1, Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергоінвестресурс» (далі ТОВ «Енергоінвестресурспро визнання недійсним договору купівлі продажу нерухомого майна.

Перевіривши позовну заяву прокурора з доданими до неї матеріалами, суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 та ч. 7 ст. 119 ЦПК України, позовна заява подається в письмовій формі. У разі пред'явлення позову особами, які діють на захист прав, свобод та інтересів іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Як визначено у ч. 2 ст. 45 ЦПК України, з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 та ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року №1697-VII, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Прокурор обґрунтовує своє звернення та вимоги тим, що договір купівлі - продажу порушує публічний порядок, внаслідок чого повинний бути визнаний недійсним, але не зазначає на яке саме порушення прав держави та невідповідності інтересам держави і суспільства, його моральним засадам він був спрямований.

Отже, при звернені до суду з даним позовом прокурор повинен був обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, а саме, обґрунтувати, що ДПІ у м.Херсоні не здійснює або неналежним чином здійснює захист законних інтересів держави, які саме повноваження має ДПІ у м.Херсоні на право звернення до суду з даним позовом; надати докази на підтвердження того, що він попередньо, до звернення до суду, повідомляв про це ДПІ у м.Херсоні, а останній субєкт владних повноважень отримавши зазначене повідомлення у межах своєї компетенції не звернувся до суду з відповідним позовом тощо.

Відповідно до п. 5.1. Наказу Генеральної прокуратури України від 28 травня 2015 року N 6гн «Про організацію роботи органів прокуратури щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді та їх захисту при виконанні судових рішень» у разі виявлення бездіяльності уповноваженого органу державного нагляду (контролю) одночасно із заходами представницького характеру вживати відповідні заходи прокурорського реагування. Тобто, якщо ДПІ у м.Херсоні маючи потужний штат юристів самоусувається від виконання своїх обовязків і це виявлено прокурором та він змушений самостійно виконувати в інтересах держави обовязки субєкта владних повноважень, останнім повинні були бути застосовані відповідні заходи реагування, які б підтверджували бездіяльність ДПІ та представництво в суді.

Проте, прокурор при звернені з даним позовом до суду зазначені документи не надав, підстави звернення не обґрунтував. Відтак, позовна заява прокурора не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Прокурор просить звільнити його від сплати судового збору при поданні позову у звязку з відсутністю фінансування.

За змістом ст. 82 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставах, визначених ч. 1 ст. 82 ЦПК України, ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

За змістом викладених у пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Заява прокурора про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки зазначені ним причини не свідчать про його майнову неспроможність сплатити судовий збір.

Порядок і розмір судового збору при поданні позовної заяви встановлено нормами вищезазначеного Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Судовий збір обраховується у гривнях та копійках.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору при поданні позовної заяви немайнового характеру юридичною особою складає 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України Про Державний бюджет на 2016 рік, а саме ст.8 встановлено розмір мінімальної заробітної плати на 01.01.2016 року, яка складає 1378,0 грн.

Таким чином, для розгляду вищевказаного позову Суворовським районним судом м.Херсона прокурору необхідно сплатити судовий збір у розмірі в розмірі 1378,0 грн. до державного бюджету (отримувач коштів - УДКСУ у м.Херсоні , код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37959779, банк отримувача - ГУДКСУ у Херсонській області, код банку отримувача (МФО) - 852010, рахунок отримувача - 0005, код класифікації доходів - 22030001).

Також слід зазначити, що додані до позовної заяви документи, а саме договір купівлі продажу, що є предметом позову є взагалі нечитабельним та неповним, як і витяги з реєстрів права власності. Крім того, сам текст позову на зворотному боці третього аркуша обривається та є не закінченим. Також з доданих документів вбачається, що прізвище відповідача є «Рябущенко», тоді, як у позові зазначений відповідач «Рябушенко». Вказане не може бути підставою для залишення позову без руху, але не відповідає вимогам п. 6 Наказу Генпрокурора № 6-гн від 28.05.2015 р. щодо обовязку прокурора при підготовці процесуальних документів забезпечувати їх повноту та обґрунтованість, додержуватися вимог закону щодо форми і змісту, посилатися на норми матеріального і процесуального права, якими регулюються відповідні правовідносини, а також долучати до позовів (заяв, подань) належні та допустимі докази.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, якщо позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху до усунення позивачем вказаних порушень ст. 119 ЦПК України, шляхом подання оригіналу документу про сплату судового збору на суму 1378,00 грн. та обґрунтувати наявності підстав для здійснення прокурором представництва, а саме, обґрунтування права ДПІ у м.Херосні для звернення до суду з даним позовом, причин не здійснення або неналежного здійснення захисту ДПІ законних інтересів держави, причини неможливості ДПІ самостійно звернутися до суду з позовом ; надати докази на підтвердження того, що прокурор попередньо, до звернення до суду, повідомляв про це ДПІ у м.Херсоні, докази отримання ДПІ у м.Херсоні даного повідомлення тощо.

На підставі викладеного та керуючись статтею 121 ЦПК України ,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Заступника Керівника Херсонської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної податкової інспекції у м.Херсоні Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області до ОСОБА_1, Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергоінвестресурс» про визнання недійсним договору купівлі продажу нерухомого майна - залишити без руху.

Надати прокурору строк для усунення недоліків 5 днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Розяснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута, що в подальшому не позбавляє його права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Херсонської області через Суворовський районний суд м. Херсона шляхом подачі апеляційної скарги в п'ятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяОСОБА_3