Справа № 645/3593/16-ц
Провадження № 2/645/2846/16
УХВАЛА

Іменем України

23 грудня 2016 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого-судді Бабкової Т.В.,

при секретарі судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

встановив:

Позивачка ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб з ОСОБА_3, зареєстрований 26.07.2009 року у відділі реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 653.

08.11.2016 року із зустрічною позовною заявою до суду звернувся ОСОБА_3, в якій просить усунути йому перешкоди у вихованні малолітніх дітей та визначити спосіб участі батька у вихованні малолітніх дітей - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, 23.02.2012р.н., ОСОБА_5,23.07.2014р.н. Крім того, у позові ОСОБА_3 просить здійснити поділ спільного сумісного майна подружжя.

Позивачка проти обєднання в одне провадження вимог ОСОБА_3 за зустрічним позовом та прийняття зустрічних позовних вимог до спільного розгляду з первісним позовом заперечує, вказуючи на те, що спільний розгляд позовних вимог ОСОБА_3 може утруднити та затягти розгляд первісного позову про розірвання шлюбу.

Заслухавши думку сторін, суд приходить до наступного.

Положеннями ч.2 ст.31 ЦПК України передбачено право відповідача до початку розгляду судом справи по суті предявити зустрічний позов.

На підставі ст.123 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Судом встановлено, що вимоги за первісним позовом та вимоги за зустрічним позовом виникають з різних правовідносин, які врегульовані різними нормами Сімейного Кодексу України. Суд враховує думку позивачки, яка зазначає, що спільний розгляд зустрічних позовних вимог може затягти та утруднити вирішення первісного позову про розірвання шлюбу. При цьому посилається, що тривалий час не підтримує сімейні стосунки та ведення спільного господарства з відповідачем, що фактично не заперечується і самим ОСОБА_3 та зазначено у змісті його зустрічної позовної заяви. Судом встановлено, що вимоги за позовами не можуть зараховуватися, так само і задоволення зустрічного позову не впливає на повне або часткове задоволення первісного позову.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_3 не підлягають прийняттю до сумісного розгляду в якості зустрічних та об'єднанню в одне провадження із первісним позовом.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 11-1, 31,123 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті до сумісного розгляду та об'єднанні в одне провадження із цивільною справою за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визначення способу участі батька у вихованні малолітніх дітей та про проділ спільного сумісного майна подружжя.

Визначити суддю для розгляду позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визначення способу участі батька у вихованні малолітніх дітей та про проділ спільного сумісного майна подружжя за автоматизованою системою документообігу.

Ухвала виготовлена у нарадчій кімнаті.

Ухвала оскарженню не підлягає, проте заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ст. 213 ЦПК України.

Суддя -