Справа № 369/7930/16-ц
Провадження № 2/369/3540/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2016 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Усатов Д.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної реєстраційної служби Києво- Святошинського районного управління юстиції у Київській області про скасування арешту та зобов»язання вчинити дії ,-

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2016 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача Державної реєстраційної служби Києво- Святошинського районного управління юстиції у Київській області про скасування арешту та зобов»язання вчинити дії.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст.119 ЦПК України.

Відповідно до п.п.2,4,5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Проте позивачем вимоги, передбачені вказаними законодавчими нормами, не виконані.

Позови про звільнення майна з-під арешту можуть пред'являтися не сторонами виконавчого провадження, а й іншими особами. Позивачем у справах про звільнення майна з-під арешту є особа, відносно якої на момент порушення справи є припущення, що їй належить право власності і вона сама є носієм суб'єктивного права (власники та правомірні володільці майна). Разом з тим, боржник не може пред'явити такий позов, бо він у процесі виступає відповідачем. Також відповідачем у такій категорії справ може бути і особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, та в необхідних випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізовано. Крім того, відповідачем може бути відповідна державна податкова інспекція, якщо опис проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави. А у випадках, коли майно не збереглося в натурі і відповідні податкові інспекції вже розпорядилися цим майном, то до участі у розгляді справи залучаються також відповідні органи Державного казначейства.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 17 від 21.01.2015 року «Питання оптимізації діяльності центральних органів виконавчої влади системи юстиції», яка на разі набрала законної сили, було ліквідовано Державну реєстраційну службу та визначено її правонаступником Міністерство юстиції України.

Виходячи з вищезазначено, позивачу слід визначитись з колом відповідачів у справі.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто в розмірі 551, 21 грн.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем заявлено декілька вимог немайнового характеру, проте в матеріалах справи наявна лише одна квитанція на суму 551,20, а тому позивачу слід доплатити судовий збір в сумі 551,20 грн.

Ч.1 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.119,120 Цивільного процесуального кодексу України, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

За таких обставин, керуючись ч.1 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної реєстраційної служби Києво- Святошинського районного управління юстиції у Київській області про скасування арешту та зобов»язання вчинити дії - залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків тривалістю пять днів з дня отримання позивачем цієї ухвали.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у визначений строк не будуть усунені, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Д.Усатов