Справа № 758/7691/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С. ,

при секретарі - Кравцовій Ю. В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 про забезпечення позову, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з вищезазначеною заявою мотивуючи свої вимоги тим, що в провадженні Подільського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа № 758/7691/2016 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсними договорів та визнання права власності на спадкове майно.

Зазначає, що в позовній заяві він просить суд: визнати недійсним договір дарування спірної квартири укладений 04.05.2012 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_3, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Потоцькою І. М., зареєстрований в реєстрі за № 221; визнати недійсним договір купівлі-продажу спірної квартири укладений 09.12.2013 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сербіним М. Г., зареєстрований в реєстрі за № 360; визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1.

Посилається на те, що йому стало відомо, що 27.12.2016 року ОСОБА_4 продав спірну квартиру ОСОБА_8 договір посвідчив приватний нотаріус Косенко М.О., зареєстрований в реєстрі за № 3405 і спірна квартира повторно виставлена на продаж.

Звертає увагу суду на те, що враховуючи вищевикладені обставини, наявні підстави для накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1, оскільки в разі невжиття заходів забезпечення, квартира може бути відчужена, що створить реальну загрозу невиконання або ускладнить виконання рішення суду. У звязку з чим звертається з даною заявою до суду.

Дослідивши в сукупності матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, в провадженні Подільського районного суду м. Києва дійсно перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсними договорів та визнання права власності.

Як вбачається із матеріалів зазначеної справи, предметом позову позивача є: визнання недійсним договору дарування квартири за адресою: АДРЕСА_1, укладеного 04.05.2012 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_3, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Потоцькою І. М., зареєстрованого в реєстрі за № 221; визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1, укладеного 09.12.2013 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сербіним М. Г., зареєстрованого в реєстрі за № 360; визнання за ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1.

Як вже зазначалося вище, заявник звертаючись із заявою про забезпечення позову обґрунтовує її тим, що як йому стало відомо, 27.12.2016 року ОСОБА_4 продав спірну квартиру ОСОБА_8 і вказана спірна квартира повторно виставлена на продаж.

Судом встановлено, що зазначені обставини об'єктивно підтверджуються наданою суду копією договору купівлі-продажу від 27.12.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Косенко М.О., зареєстрованого в реєстрі за № 3405 та прин-скрином із сайту http://100realty.ua із об'явою про продаж спірної квартири, яка розміщена 28.12.2016 року.

Так стаття 151 ЦПК України, визначає, що суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ст. 152 ЦПК України, позов забезпечується зокрема, шляхом накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Верховний суд України в своїй Постанові Пленуму «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року, зазначив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Суд дослідивши в сукупності надані заявником докази в підтвердження своїх вимог, а також врахувавши встановлені в судовому засіданні обставини, приходить до висновку про доведеність останнім підстав вважати, що між сторонами, а саме між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 дійсно існує спір про визнання недійсними договорів та визнання права власності, та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову позивача, оскільки дійсно на даний час є всі підстави вважати, що спірна квартира буде відчужена на користь третіх осіб.

Крім того, суд вважає, що з врахуванням предмета спору між сторонами, обраний заявником такий вид забезпечення позову, як накладення арешту на майно, відповідає заявленим позовним вимогам, не суперечать приписам ст. 152 ЦПК України і не порушують прав та законних інтересів, як сторін у справі так і третіх осіб.

З врахуванням вищевикладеного суд оцінивши, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приходить до висновку, що вимоги заявника знайшли своє доведення в судовому засіданні, є такими, що ґрунтуються на вимогах чинного законодавства України, а тому заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року, керуючись ст.ст. 151, 152, 153 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1- задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_8, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2.

Ухвала про забезпечення позову набирає законної сили з моменту її проголошення та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи

Строк пред'явлення ухвали до виконання один рік.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко