Справа № 357/5053/16-ц
У Х В А Л А

28 вересня 2016 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Ярмола О. Я.

при секретарі Ліщинська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання № 5, заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в порядку суброгації, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 11.08.2016 року ухваленому у справі № 2/357/2269/16 за вищезазначеним позовом, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені. А саме, було стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 кошти в сумі 393 586 грн. 91 коп. та судові витрати по справі.

Відповідач по справі, ОСОБА_1 05.09.2016 року звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що представник відповідача жодного разу не була присутньою в судовому засіданні через поважні причини про що повідомляла суд та суд не дослідив повно обставини по справі, не дослідив договір іпотеки, а відповідач не погоджується з ціною позову.

В судовому засіданні представник відповідача підтримала заяву про перегляд заочного рішення, додала виписку із своєї медичної картки .

Представники позивача в судовому засіданні заперечили задоволення заяви про скасування заочного рішення.

Вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до п.1 ч.3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Так, відповідно до ч.1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З конструкції наведеної статті вбачається, що лише за наявності двох умов можливе скасування заочного рішення. Тобто, сама по собі неявка представника відповідача в суд на розгляд справи не може бути підставою для скасування заочного рішення. Крім того, згідно ч.2 ст. 169 ЦПК України неявка представника в судове засідання без поважних причина або неповідомлення ним про причини неявки не є перешкодою для розгляду справи. Суд задля обєктивного, повного розгляду справи з дотриманням принципу змагальності і диспозитивності цивільного судочинства тричі відкладав судові засідання за клопотанням представника відповідача, хоча зазначені причини неявки представника сторони в судове засідання не були поважними.. Дані клопотання містяться на аркушах справи 61, 65,72 .

Жодних відомостей чи доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи суду не подано. Бажання представника відповідача зясувати чи перепровірити ціну позову не є підставою для перегляду заочного рішення в справі та обставини на які вказує представник ОСОБА_1 не були предметом спору.

З огляду наведеного, суд вважає за можливе залишити заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без задоволення.

Одночасно, суд зазначає, що відповідач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 230, 231,232 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_3