Справа № 288/1053/16-ц
Провадження № 2-о/288/70/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2016 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Сікан В. М.,

при секретарі - Дашинській Н.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Попільня цивільну справу за заявою ОСОБА_1, представник заявника ОСОБА_2, заінтересована особа: Попільнянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану

Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою в якій вказує, що вона народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Струцівка Коростишівського району Житомирської області. Її батьками, згідно свідоцтва про народження, були ОСОБА_3 та ОСОБА_4. Від народження вона себе асоціювала із польською національністю, оскільки виховувалася батьками в дусі римо-католицької віри та польських національних традицій, відмічали родиною польські свята, ходила до польської школи. Проте під час видачі мені копії свідоцтва про народження в актовому записі №212 від 04.12.1971 p., складеного відділом державної реєстрації актів цивільного стану Коростишівського районного управління юстиції Житомирської області, в графі національність її батька - ОСОБА_3, було зазначено «українець».

З метою відновлення національної приналежності вона зверталася в органи РАЦС про внесення відповідних змін в актові записи, однак їй було відмовлено. А тому, оскільки в позасудовому порядку усунути порушення її прав не має можливості, вона змушена звернутися до суду.

Як вбачається із висновку про внесення змін до актового запису цивільного стану, а саме зміни національності батька - ОСОБА_3, українець на поляк, виданого Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області від 15.08.2016 року, крім неї, у її батьків були і інші діти, у свідоцтвах про народження яких національність батька зазначено - поляк.

Так, у свідоцтві про народження її сестри - ОСОБА_5 НОМЕР_1 від 25.07.1950

року, складеного відділом державної реєстрації актів цивільного стану Коростишівського районного управління юстиції Житомирської області національність батька - ОСОБА_3 вказано поляк.

В актовому записі про народження сестри ОСОБА_6 №660 від 10.04.1949 складеного відділом державної реєстрації актів цивільного стану Коростишівського районного управління юстиції Житомирської області національність батька - ОСОБА_3, вказано поляк.

Отже, зацікавлена особа - Попільнянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомир області не заперечує того факту, що у свідоцтвах про народження інших дітей, сестер, національність батька вказано поляк.

Її сім'я весь час сповідувала католицьку віру, відвідувала костели, хрестила дітей за католицькими звичаями. В селі їх с називали поляками, імена всіх дітей також свідчать про їх польське походження. В радянський період її батьки не мали з вільно і відкрито виражати своє походження, так як боялися політичних пересліду приниження віднесення до національних меншин. За радянських часів поляків ущемляли, багато людей пам'ятало примусове виселення поляків до Сибіру та Казахс тому багато людей приховували своє польське походження. Незважаючи на це її батько завжди вважав себе поляком.

Заявник просить встановити юридичний факт, що ОСОБА_3, 1889 року народження є поляком за національністю.

Зобов'язати Попільнянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області внести зміни в актовий запис про народження ОСОБА_1 № 212 від 04.12.1971 року, де в графі національність батька вказати «поляк» зам «українець».

Заявниця та її представник в судове засідання не з'явились, просили справу слухати у їх відсутність.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з'явився, надіслав заяву до суду в якій просив справу слухати у його відсутність, заявлені вимоги визнає, не заперечує щодо їх задоволення.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню.

Як вбачається з наданих до справи матеріалів, ОСОБА_1, народилась ІНФОРМАЦІЯ_2, її батьки: батько - ОСОБА_3 - українець, мати- ОСОБА_4, - полька, ОСОБА_5, народилась - ІНФОРМАЦІЯ_3, її батьки: батько - ОСОБА_3 - поляк, мати- ОСОБА_4, - полька.( що підтверджується копіями свідоцтв про народження).

Згідно витягу з погосподарської книги Щигліївської сільської ради №13 за 1961, 1962, 1963 (с.Струцівка) - ОСОБА_3, за національністю поляк, ОСОБА_4, - полячка.

Як вбачається із висновку про внесення змін до актового запису цивільного стану, а саме зміни національності - ОСОБА_3, українець на поляк,

виданого Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області від 15.08.2016 року, крім ОСОБА_1, у нього були і інші діти, у свідоцтвах про народження яких національність батька зазначено - поляк.

Згідно Акта депутата Ходорківської сільської ради, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, має польське походження. Її батьки були поляками, сестри теж польки.

Відповідно до ст. 35 Конституції України кожен має право на свободу світогляду та віросповідання.

Згідно ст. ст. 269,270, 300 ЦК України право на національність є особистим немайновим правом. Відповідно до ст.269 ЦК України особисті немайнові права належать кожній особі від народження або за законом, а відповідно до ст.271 цього ж кодексу, зі особистого немайнового права становить можливість фізичної особи вільно, на власний розсуд визначати свою поведінку у сфері приватного життя.

Статтею 300 ЦК України встановлено, що фізична особа має право індивідуальність. Фізична особа має право на збереження своєї національної, культур релігійної, мовної самобутності, а також право на вільний вибір форм та способів про своєї індивідуальності, якщо вони не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно зі ст. 11 Конституції України держава сприяє консолідації та розвиті української нації, її історичної свідомості, традицій, культури, а також розвиткові етнічної, культурної, мовної та релігійної самобутності всіх кордонних народі національних менших України.

У відповідності до ст. 3 Закону України «Про національні меншини в Україні» національних меншин належать групи громадян України, які не є українцями національністю, виявляють почуття національного самоусвідомлення та спільності и собою. Відповідно до ст. 11 Закону України «Про національні меншини в Україні громадяни України мають право обирати та відновлювати свою національність. Примушення громадян у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України за N 5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення »( Зі змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України N 15 від 25.05.98 року, зазначено: «Суд може встановлювати факти, які й за іноземним законодавством тягнуть за собою правові наслідки для заявника і рішення суду необхідне заявникові для застосування у відносинах з громадянами інших держав» (Пункт зі змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України № 15 від 25.05.98). Крім того, відповідно до Закону "Про Карту Поляка", прийнятого парламентом Республіки Польща 07 вересня 2007 року, особи польського походження мають право на отримання Карти Поляка та мають право на території Польщі користуватись пільгами безкоштовно у Польщі здобувати освіту, право на працевлаштування в Польщі, отримувати знижки на проїзд тощо, тобто встановлення факту приналежності до національності "поляк" тягне за собою юридичні наслідки, описані вище, в тому числі, і впливає на немайнові права, передбачені законодавством іншої держави, а відтак в силу п.2 ст.256 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не встановлено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України від 07.07.1995 року «Про практику розгляду судами справ щодо встановлення неправильності запису в актах громадянського стану» при розгляді таких справ слід враховувати, що в актових записах про народження повинні міститись відомості про національність батьків, а якщо їх не було внесено чи неправильно зазначено, то такий актовий запис має бути доповнено відповідно до рішення суду. Питання про національність батьків суд вирішує на підставі письмових та інших доказів.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п 5 ч 2 ст. 234 ЦПК України,суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Враховуючи вище викладене, суд прийшов до висновку про встановлення фату приналежності до польської національності батька заявниці, оскільки цей факт надасть можливість відновити польське походження її родини, юридично підтвердити польське походження їх роду, відновити історичне коріння роду .

Керуючись ст.ст. 3, 57, 60, 212-215, 234, 256-259 ЦПК України; суд -

РІШИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_3, 1889 року народження є поляком за національністю.

Зобов'язати Попільнянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області внести зміни в актовий запис про народження ОСОБА_1 № 212 від 04.12.1971 року, де в графі національність батька вказати «поляк» замість «українець».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Попільнянський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Попільнянського

районного суду В. М. Сікан