Справа № 305/255/16-ц
Провадження по справі № 2/305/415/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2016 року. Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючої - судді Бліщ О.Б.

секретаря - Вербещук В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лазещинської сільської ради, Рахівського району, Закарпатської області, треті особи без самостійних вимог: Рахівське районне управління юстиції в Закарпатській області, Рахівська державна нотаріальна контора Закарпатської області, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Лазещинської сільської ради, Рахівського району, Закарпатської області, треті особи без самостійних вимог: Рахівське районне управління юстиції в Закарпатській області, Рахівська державна нотаріальна контора Закарпатської області, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що після смерті ОСОБА_6, яка померла 05 березня 2015 року, залишилося спадкове майно, в тому числі і житловий будинок №638 разом з надвірними спорудами та господарськими будівлями, що розташований в с.Лазещина, Рахівського району, Закарпатської області. З метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, позивач звернувся до нотаріальної контори за місцем розташування спадкового майна із відповідною заявою, але у видачі такого йому було відмовлено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. Просить суд винести рішення, яким визнати за ним право власності, в цілій частині, на житловий будинок №638, разом з надвірними спорудами та господарськими будівлями, що розташовані в с.Лазещина, Рахівського району, Закарпатської області. Також, повернути йому 1125, 36 грн. зайво сплаченого судового збору.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак у своєму позові просив справу розглядати у його відсутності.

Представник відповідача, Лазещинської сільської ради, Рахівського району Закарпатської області, в судове засідання не з'явився, однак сільський голова, ОСОБА_7 надіслав заяву, в якій просив розглянути справу без їхнього представника. Позовні вимоги визнають, щодо задоволення позову не заперечують.

Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, Рахівського РУЮ, повторно, в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини їх неявки суду не відомі.

Представник Рахівської державної контори також в судове засідання не з`явився, завідуюча Рахівською ДНК ОСОБА_8 надала суду заяву, в якій просить дану справу розглянути у її відсутності, позовні вимоги підтримує.

Треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_5, повторно, в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення, причини їх неявки суду не відомі.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності до положень частини 1 статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідачем у справі являється особа, діями якої порушуються права та інтереси відповідача.

Судом встановлено, що 05 березня 2015 року померла громадянка ОСОБА_6, що стверджується свідоцтвом про смерть серії 1-ФМ №188203 від 06 березня 2015 року.

Після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй майно, в тому числі, на житловий будинок №638, що розташований в с. Лазещина, Рахівського району Закарпатської області.

Оскільки спадщина за померлою ОСОБА_6 відкрилася 05 березня 2015 року, цивільні правовідносини слід врегульовувати положеннями Книги шостої "Спадкове право" ЦК України (в редакції 2004 року).

Згідно ст. ст. 1217, 1258 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.

З матеріалів справи, судом встановлено, що після смерті ОСОБА_6 спадкоємцями першої черги спадкування за законом являється позивач по справі: її син ОСОБА_1. Іншими спадкоємцями першої черги спадкування за законом, є треті особи ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, однак вони з заявами про прийняття спадщини за померлою матір`ю у встановлений законом строк до Рахівської держнотконттри не зверталися, про що свідчить витяг із спадкового реєстру від 21.01.2016 року, жодних заперечень проти позову суду не надали.

Звернення позивача до суду з вимогою визнання права власності на спадкове майно зумовлене порушенням його прав на отримання власності в порядку спадкування згідно відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в його користь, в зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на право власності на спадковий будинок.

При вирішенні спорів щодо спадкування права власності на нерухоме майно звертається увага на зміну редакції ч. 4 ст. 331 і ч. 4 ст. 334 ЦК та інших норм цивільного законодавства і застосовується редакція закону, яка діяла на час виникнення права у самого спадкодавця та на час відкриття спадщини.

Належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності на житловий будинок, споруду, зокрема, відповідно до Переліку правовстановлюючих документів, на підставі яких провадиться реєстрація будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженого Міністерством комунального господарства УРСР 31 січня 1966 року та погодженого з Верховним Судом УРСР 15 січня 1966 року, який втратив чинність згідно з наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13 грудня 1995 року, та інших нормативно-правових актів.

Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов'язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві, оскільки до компетенції виконкомів місцевих рад відносилось також питання узаконення цих будівель та внесення записів про право власності на будинки за громадянами у погосподарські книги місцевих рад. Погосподарські книги є особливою формою статистичного обліку, що здійснюється в Країні (УРСР) із 1979 року, в яких при визначення року побудування зазначається рік введення в експлуатацію будинку, тобто, записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності.

Згідно витягу з погосподарської книги №19, будинок, що є предметом позову, побудований у 1959 році.

З довідки №2326 від 21.09.2015 року виданої виконкомом Лазещинської сільської ради, встановлено, що за нині померлою ОСОБА_6, рахується житловий будинок №638 з надвірними спорудами, що розташований на земельній ділянці розміром 0,07 га.

За таких обставин, суд констатує, що вище зазначений житловий будинок не можна розцінювати як об'єкт самочинного будівництва.

Стаття 1268 ЦК України проголошує, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1, як спадкоємець першої черги за законом, у відповідності до ст. 1268 ЦК України, прийняв спадщину, після смерті ОСОБА_6, оскільки проживає в її будинку та проживав з нею до дня смерті однією сім`єю, що стверджується довідкою виконавчого комітету Лазещинської сільської ради №308 від 03 лютого 2016 року. ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_1, які також являються спадакоємцями першої черги спадкування за законом, не надали суду жодних доказів про те, що ними приймалася спадщина після смерті матері ОСОБА_6

Таким чином, враховуючи, що позивач по справі є спадкоємцем першої черги спадкоємців за законом, спадщину прийняв, майнового спору з приводу спадкування не існує, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося, однак з квитанції № НОМЕР_1 від 03 лютого 2016 року вбачається, що позивачем при подачі позову до суду зайво сплачено 1125, 36 грн. судового збору, тому у відповідності до ст. 7 ЗУ "Про судовий збір"що сума підлягає до повернення позивачу.

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 131, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати, за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканцем села Лазещина №638, Рахівського району, Закарпатської області, право власності на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_6, а саме на житловий будинок №638, разом з надвірними та господарськими спорудами, що розташований в с.Лазещина, Рахівського району, Закарпатської області.

Повернути ОСОБА_1 з р/р 0211, МФО 812016, зайво сплачений судовий збір у сумі 1125 (одна тисяча сто двадцять п`ять) гривень 36 копійок сплачених, згідно квитанцій № від 03 лютого 2016 року.

Витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до цивільної палати апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуюча: Бліщ О.Б.

З оригіналом вірно,

Суддя Рахівського районного суду: Бліщ О.Б.