Справа № 308/9899/16-ц
У Х В А Л А

26.09.2016 р. м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою керівника Ужгородської місцевої прокуратури до Ужгородської міської ради та ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування в частині рішення, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

Керівник Ужгородської місцевої прокуратури звернувся в суд з позовною заявою до Ужгородської міської ради та ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування в частині рішення, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

Позовна заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., зі змінами від 01.09.2015 р., судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Згідно абзацу 2 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як розяснено у п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві обєднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, повязані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Дана позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, оскільки позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, а тому йому необхідно сплатити судовий збір та додати до позовної заяви оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі 2756 грн.

Судовий збір підлягає для перерахування за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів УК у м. Ужгороді / м. Ужгород; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) 812016; рахунок отримувача 0002; код класифікації доходів бюджету 22030001; призначення платежу *; 101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

Згідно прохальної частини позову позивач просить звільнити його від сплати судових витрат або відстрочити їх сплату на строк до ухвалення судового рішення у справі, посилаючись на те, що Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» у повній мірі не забезпечено видатків на сплату прокурорами судового збору, а будь-які інші бюджетні кошти не можуть бути витрачені для сплати судового збору, оскільки це суперечить законодавству, а також відповідно до наказу прокурора Закарпатської області від 01.02.2016 р. № 30 місцева прокуратура може клопотати про виділення коштів на оплату судового збору виключно після відкриття провадження по справі.

За змістом частин 1, 3 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналогічні положення містить ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У звязку із цим обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України, відсутність у них коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення чи відстрочення такої сплати.

Згідно положень ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ст. 121 ч. 1 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву керівника Ужгородської місцевої прокуратури до Ужгородської міської ради та ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування в частині рішення, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Сарай А.І.