Справа № 308/5345/16-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26.05.2016 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання права власності.

У контексті права на справедливий суд, визначеного ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Нормами статті 119 ЦПК Українирегламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог п. 2 ч. 2, ч. 5ст. 119 ЦПК України, а саме: у позовній заяві не зазначено поштовий індекс місця проживання (перебування) відповідача, а також до позовної заяви додано документ, що підтверджує сплату судового збору не в повному обсязі.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі.

Всупереч вимог п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позовній заяві не зазначено поштовий індекс місцезнаходження відповідача.

Відповідно до вимог ч. 5ст. 119 ЦПК Українидо позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру встановлюється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» передбачено, що з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378,00 гривень.

Як розяснено у п. 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Крім того, за п. 12 вищезазначеної постанови, у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Оскільки позивачем заявлено декілька вимог як немайнового характеру, так і майнового, а саме позивач просить суд визнати за нею право власності на житловий будинок та земельну ділянку, що є вимогою майнового характеру, а також просить зареєструвати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності її на житловий будинок та на земельну ділянку (вимога немайнового характеру), судовий збір повинен бути сплачений окремо за кожну з таких вимог.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового убору лише за одну з двох наявних вимог, за які сплачується судовий збір, в неповному розмірі, відповідно до ставки судового збору, визначеної ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в сумі 500,00 гривень, замість необхідних 551,20 грн., що підтверджується копією квитанції на суму 500,00 грн. від 23.05.2016 року.

Окрім того, позивачем визначено ціну позову в розмірі 50000,00 грн., однак в позовній заяві не зазначено жодних обставин на підтвердження вартості житлового будинку та земельної ділянки, про визнання права власності на які просить позивач та не зазначено жодних доказів на підтвердження даних обставин, що унеможливлює визначення судом правильності сплати судового збору позивачем відповідно до ціни позову.

Реквізити для сплати судового збору:

Призначення платежу: *;101; код клієнта за ЄДПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті; Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

- банк отримувача - ГУДКСУ у Закарпатській області

- р/р 0002

- код за

- МФО 812016

- код класифікації доходів бюджету - 22030001

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1ст. 121 ЦПК Українита залишити її без руху, надавши позивачеві строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Керуючись ч. 1 т. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання права власності - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3