УХВАЛА

іменем україни

05 вересня 2016 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Солом?янський районний відділ Головного управління державної міграції служби України в м. Києві про визнання особи такою що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить суд визнати ОСОБА_3 таким, що витратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1; зобов?язати Солом?янський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві ОСОБА_3 з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Розгляд питання про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, тобто шість місяців, здійснюється судом на підставі відповідних доказів. Зокрема, доказом відсутності особи в житловому приміщенні понад встановлені законом строки є відповідні акти складені відповідно до вимог чинного законодавства уповноваженими особами з відтисками мокрих печаток уповноваженої особи.

Проте, позивачем не надано будь-яких доказів, окрім власних тверджень викладених в позовній заяві, що не дає суду підтав дійти висновків про їх обгрунтованість, оскільки вони належним чином не оформленні.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що направлення запиту до Адміністрації Державної прикордонної служби України щодо перетинання відповідачем державного кордону України не є належним доказом його відсутності понад шість місяців в спірному житловому приміщенні. На цій підставі суду є незрозумілим, яку саме інформацію в рамках предмету позову (визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням), повинна довести або підтвердити інформація отримана на запит позивача.

Також суд звертає увагу позивача на те, що будь-які позовні вимоги повинні бути пред?явлені саме до особи, яка є відповідачем по справі. А тому, є незрозумілим чому позивач пред?являє позовні вимоги щодо зобов?язання про зняття з реєстрації до третьої особи.

В свою чергу, суд звертає увагу позивача на те, що при задоволенні вимог про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, окремого застереження щодо зняття з реєстраційного обліку за його адресою цієї особи не потребується, оскільки саме рішення суду буде підставою для зняття особи з реєстрації.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Солом?янський районний відділ Головного управління державної міграції служби України в м. Києві про визнання особи такою що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк