Справа № 134/1977/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

10 травня 2016 року Крижопільський районний суд

Вінницької області

в складі: головуючої судді Зарічанського В.Г.

за участю секретаря Балух О.В.

за участю: представника позивача - ОСОБА_1.

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Крижополі Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Красносільської сільської ради Крижопільського району, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2015 року ОСОБА_3 звернувся з позовом до Красносільської сільської ради Крижопільського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За клопотанням позивача, ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 21 березня 2016 року в якості співвідповідачів у справі залучено ОСОБА_5 та ОСОБА_4, братів позивача, які також являються спадкоємцями першої черги за законом.

В обґрунтування своїх вимог посилався на те, що 7 грудня 2014 року у померла його мати - ОСОБА_6, яка за життя склала заповіт, яким заповіла йому належну їй земельну ділянку згідно Державного акту на право приватної власності на землю ВН№205885 та майновий пай згідно Свідоцтва про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства серії ВІІХ№003530, що розташовані на території Красносільської сільської ради Крижопільського району. Оскільки в нього було відсутнє свідоцтво про смерть спадкодавця (що він вважає поважною причиною пропуску строків звернення до нотаріальної контори ), тому він своєчасно не звернувся в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, а тому просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері терміном три місяці.

В судовому засіданні позивач та його представник свої вимоги підтримав.

Красносільська сільська рада позов визнала, просила справу розглядати в їх вівідсутність.

Співвідповідач ОСОБА_5 надіслав заяву до суду, якою відмовився від спадщини.

Співвідповідач ОСОБА_4 позов не визнав, оскільки вважає що матір постійно проживала з ним, то право на спадщину має саме він як особа, яка постійно проживала з спадкодавцем. Тому причини пропуску строку звернення до нотаріальної контори позивачем вважає не поважними, а тому просив відмовити в задоволенні позову. Його представник також вважає, о в задоволенні позову слід відмовити.

Під час судового розгляду справи було встановлено, що 07 грудня 2014 року у селі Вороньків Бориспільського району Київської області померла ОСОБА_6, що постійно проживала за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, однак, була зареєстрована за місцем проживання в ІНФОРМАЦІЯ_2.

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Красносільської сільської ради Крижопільського району Вінницької області площею 1,6893 гектари, кадастровий номер земельної ділянки 050010157, згідно з державним актом на право власності на земельну ділянку Серія ВН № 205885, виданим на імя ОСОБА_6.

Спадкоємцями першої черги за законом відповідно до ст.1261 ЦК України після смерті ОСОБА_6 є її діти: ОСОБА_3, позивач по справі, який є також і спадкоємцем за заповітом померлої на вказану земельну ділянку, та відповідачі ОСОБА_5 і ОСОБА_4.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У встановлений законом шестимісячний строк позивач ОСОБА_3 не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а тому спадщину після смерті спадкодавця він не прийняв ні за заповітом, ні за законом.

В обґрунтування своїх вимог про поважність підстав для пропуску шестимісячного строку, позивач посилається на те, що у нього не було свідоцтва про смерть матері, яке знаходилося у його брата ОСОБА_4 та оригіналу державного акта на право власності на земельну ділянку, а також його брат ОСОБА_4 ніби-то повідомив його, що мати переробила заповіт на нього, і що це не так йому стало відомо після шести місяців, у звязку з чим він просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, вважаючи, що ці підстави є поважними.

Однак, суд вважає, що такі підстави не можуть бути визнані поважними, оскільки про смерть спадкодавця позивачу було відомо, він був присутній на похованні матері, протягом шести місяців з часу смерті спадкодавця із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався, хоча будь-яких перешкод для цього не було, а звернувся до нотаріуса тільки восени 2015 року. Тому поважність причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем не доведена.

Крім того, у судовому засіданні було встановлено, що померла ОСОБА_6 до дня смерті проживала ІНФОРМАЦІЯ_3 разом із сином ОСОБА_4, що підтверджується довідкою виконкому Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області, і цей факт також підтверджує позивач. Позивачеві було відомо, що ОСОБА_4 прийняв спадщину після смерті матері оскільки на час смерті проживав разом із нею. Позивач же у встановлений законом шестимісячний строк без будь-яких поважних підстав не реалізував свого права на отримання спадщини за заповітом і до нотаріуса не звернувся.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідач ОСОБА_5 спадщину після смерті матері ОСОБА_6 не прийняв і не бажає приймати про що зазначив у своїй заяві до суду.

Таким чином, відповідач ОСОБА_4 вважається таким,що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_6, яка померла 07 грудня 2014 року у селі Вороньків Бориспільського району Київської області. Будь-яких підстав для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачу ОСОБА_3 немає.

Тому у задоволенні позову ОСОБА_3 до Красносільської сільської ради Крижопільського району Вінницької області, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.1217,1268,1272 ЦК України, ст.ст.10,11,16,60,88,209,212-215 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ :

В задоволенні позову ОСОБА_3 до Красносільської сільської ради Крижопільського району, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до апеляційного суду Вінницької області протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя: