ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А Справа № 636/2537/16-ц

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ Провадження № 2/636/1484/16

про залишення позовної заяви без руху

25 липня 2016 року Суддя Чугуївського міського суду Харківської області Бондар С.Б., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Есхарівської сільської ради Чугуївського району Харківської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И Л А:

22.07.2016 ОСОБА_1 звернулась до Чугуївського міського суду Харківської області з позовною заявою до Есхарівської сільської ради Чугуївського району Харківської області та просить: визнати за ОСОБА_2 факт прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її сина ОСОБА_3; визнати за нею право власності на 28/100 частини квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом після смерті її бабці ОСОБА_2.

Відповідно до частини 2 статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. На підставі вимог частини 3-5 статті 119 ЦПК України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом; до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 80 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову зазначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.16 своєї постанови №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року розяснив судам, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції від 03.09.2015 № 670-VIІІ) за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890,00 грн.).

Як розяснено в п. 12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. В порушення вимог зазначеного позивачем сплачено судовий збір лише за одну позовну вимогу немайнового характеру.

З зазначених підстав, предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 119 ЦПК України, а саме: у позовній заяві щодо вимог майнового характеру не вказана ціна позову, що в свою чергу унеможливлює достовірно встановити розмір судового збору, якій сплачено в повному обсязі; відсутні докази, що підтверджують кожну обставину, якою позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, наявність підстав для звільнення від доказування; позивач в позові зазначає, що є донькою ОСОБА_3 і відповідно внучкою ОСОБА_2, однак доказів на підтвердження цього факту не надає, також посилається на відсутність інших спадкоємців за законом та за заповітом, проте в позові йдеться про існування сестри спадкодавця ОСОБА_4; до позову не додана довідка про проживання осіб на день смерті спадкодавця, які мають право на обовязкову долю спадщини; не надано доказів на підтвердження родинних стосунків між спадкодавцем та позивачем; крім того, на підставі вимог ч. 3 ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, позивачу необхідно обґрунтовано, з посиланням на закон, який регламентує дані правовідносини, оформити позовну заяву, оскільки суддя має право відкрити провадження у справі лише при наявності як передумов права на предявлення позову, так і при наявності умов, які складають порядок реалізації права на звернення до суду, і вони передбачені в статтях 119-121 ЦПК України.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків .

На підставі викладеного та, керуючись ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Есхарівської сільської ради Чугуївського району Харківської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Розяснити, що не усунення недоліків, зазначених в ухвалі судді, у встановлений строк тягне за собою наслідки у вигляді повернення позовної заяви, як не поданої у відповідності з вимогами процесуального закону.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.Б. Бондар