___________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/5275/16
УХВАЛА

25.10.2016 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Окто-Рітейл», Приватного підприємства «Навік» про витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення заборгованості, відшкодування збитків та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

24.10.2016 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Окто-Рітейл», Приватного підприємства «Навік» про витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення заборгованості, відшкодування збитків та моральної шкоди, в якій позивач просить суд:

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Окто-Рітейл» заборгованість за договором оренди майна від 01.06.2016 року в розмірі 24000 гривень, а також штраф в розмірі 3200 гривень;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Окто-Рітейл» заборгованість за договором комісії №10/06-16 від 10.06.2016 року з урахуванням індексу інфляції в розмірі 60860 гривень 05 копійок;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Окто-Рітейл» моральну шкоду в розмірі 5000 гривень;

- витребувати з незаконного володіння Приватного підприємства «НАВІК» майно загальною вартістю 306239 гривень 51 копійка;

- стягнути з Приватного підприємства «НАВІК» суму упущеної вимоги в розмірі 347213 гривень 87 копійок;

- стягнути з Приватного підприємства «Навік» моральну шкоду в розмірі 50000 гривень.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення звязку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

Зазначаємо, що відповідно до п.п.1, 2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, яка складає 1378 грн. (1378,00х0,4=551,20) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (1378,00х5=6890,00); за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, яка складає 1378 грн. (1378,00х0,4=551,20).

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за № 10, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

З позову вбачається, що позивачем заявлені вимоги майнового характеру та вимоги немайнового характеру - про відшкодування моральної шкоди.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до вимог ст. 80 ЦПК України, ціна позову повинна дорівнювати дійсній вартості майна на цей час.

Позивачем визначено ціну позову в сумі 796513 гривень 43 копійки.

Перевіривши заявлені вимоги позивачем та вирахувану ціну позову, встановлено, що до складу ціни позову позивачем включено суму грошових коштів у розмірі 55000 гривень, які заявлені ним до стягнення як відшкодування моральної шкоди, що є вимогами немайнового характеру. Однак, ціна позову вираховується та встановлюється до вимог майнового характеру, у звязку з чим встановлено, що ціна позову за вимогами майнового характеру становить 741513 гривень 43 копійки ((796513,43-50000)-5000=741513,43).

Враховуючи вищевикладене, за вказаним позовом, позивачем підлягає до сплаті судовий збір за вимоги майнового характеру в сумі 6890 гривень та за дві вимоги немайнового характеру (про відшкодування моральної шкоди) в сумі 1102 гривні 40 копійок (551,20*2=1102,40).

Позивачем до позову надано заяву про відстрочення сплати судового збору, в якій позивач зазначив, що він опинився у дуже скрутній ситуації через протиправні дії ПП «Навік», яке незаконно утримує належне йому майно, що в свою чергу призвело до втрати ним можливості отримувати доходи, які він за звичайних обставин міг би отримувати, але не отримав через порушення його прав, а також через неналежне виконання ТОВ «ОКТО-РІТЕЙЛ» своїх обовязків за договором оренди від 01.06.2016 року та договором комісії від 10.06.2016 року. Порушення його прав призвело до погіршення його майнового стану, виникнення та збільшення боргових зобовязань. Рівень його заробітної плати, не дозволяє йому сплатити судовий збір у розмірі, встановленому законом, оскільки сума, що підлягає сплаті для нього є завеликою.

До заяви позивач надав довідку ОК «Гаражний кооператив «ОСОБА_2 79А/1» №1 від 24.10.2016 року, з якої вбачається, що ОСОБА_1 працює в ОК «Гаражний кооператив «ОСОБА_2 79А/1» на посаді голови кооперативу та станом на 01.10.2016 року його щомісячна заробітна плата ОСОБА_1 складає 1500 гривень.

У вказаній заяві позивач також послався та зазначив, що відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини у справі «Георгел і Георгрета Стоїческу проти Румунії», невиправдано великий розмір судового збору, який не враховує фінансове положення заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. На переконання ЄСПЛ при оцінюванні розміру судового збору слід обовязково враховувати питання фінансової спроможності його сплатити, а також обставини конкретної справи (справа Креуз проти Польщі).

Зазначаємо, що так, дійсно відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Одночасно, у статті 1 цього Закону зазначено, що поняття «рішення» за вказаним законом означає:

а) остаточне рішення Суду у справі проти України, яким визнано порушення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод;

б) остаточне рішення Суду щодо справедливої сатисфакції у справі проти України;

в) рішення Суду щодо дружнього врегулювання у справі проти України;

г) рішення Суду про схвалення умов односторонньої декларації у справі проти України.

А згідно з частиною першою статті 46 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Високі Договірні Сторони зобов'язуються виконувати остаточні рішення Суду в будь-яких справах, у яких вони є сторонами.

У наведених позивачем вище справах - Україна не була стороною, тому положення вказаного рішення Суду не мають прецедентний характер у даній справі та не можуть бути застосовані до правовідносин щодо обчислення судового збору, його сплати, а також звільнення осіб від його сплати, які регулюються національним законодавством України.

Щодо доктринального характеру рішень Суду, то доктринальні положення не є джерелом права за українським законодавством.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Порядок звернення до суду за судовим захистом регулюється нормами ЦПК України. Заявник має отримуватись цих норм процесуального закону.

Перелік підстав для звільнення від сплати судового збору та пільг щодо його сплати визначено статтями 3, 5 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Відповідно до частини 3 статті 2 ЦПК України провадження у цивільних правах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», то саме цей Закон підлягає застосуванню.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до частин першої, третьої статті 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи або звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Як розяснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п 29 Постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з поданої позивачем заяви, підставою для відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви, є скрутне матеріальне становище ОСОБА_1 викликане через порушення його прав з боку ТОВ «ОКТО-РІТЕЙЛ», а саме через неналежне виконання ТОВ «ОКТО-РІТЕЙЛ» своїх обовязків за договором оренди від 01.06.2016 року та договором комісії від 10.06.2016 року.

Та одночасно позивач надав до суду довідку ОК «Гаражний кооператив «ОСОБА_2 79А/1» №1 від 24.10.2016 року, з якої вбачається, що ОСОБА_1 працює в ОК «Гаражний кооператив «ОСОБА_2 79А/1» на посаді голови кооперативу та станом на 01.10.2016 року його щомісячна заробітна плата ОСОБА_1 складає 1500 гривень.

Враховуючи вищевикладене, зазначаємо, що посилання позивача є суперечливі.

Зазначений позивачем докази на підтвердження його майнового стану, не може бути прийнятий судом до уваги виходячи з того, що сторона повинна навести обставини, що підтверджують її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази щодо неможливості сплати судового збору. Такими доказами можуть бути належні документи про рівень доходу позивача; документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги, тощо.

Крім того, з пояснень самого позивача вбачається, що він займається підприємницькою діяльністю та отримує додатковий прибуток, що ставить під сумнів факт (скрутного) матеріального становища, оскільки доказів, що займаючи посаду голови кооперативу ОК «Гаражний кооператив «ОСОБА_2 79А/1» це є єдиним доходом позивача до суду не надано, належним чином завіреної довідки з Державної податкової інспекції про доходи позивача також до суду не надано.

На підставі встановленого, у звязку з відсутністю належних доказів на підтвердження незадовільного (скрутного) матеріального становища позивача, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відстрочення позивачеві суми сплати судового збору.

Тому, з урахуванням вищевикладеного та вищезазначених положень ЦПК України щодо вимог до позовної заяви та вимог Закону України «Про судовий збір», позивачеві необхідно виправити недоліки позовної заяви, а саме:

- надати до суду доказ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, що містить вимогу майнового характеру (сума судового збору повинна вираховуватись з ціни позову, яка повинна дорівнювати сумі усіх вимог майнового характеру та сплачена за ставками встановленими Законом України «Про судовий збір»), та з урахуванням визначеної ціни позову, позивачеві до сплати підлягає судовий збір в сумі 6890 гривень 00 копійок;

- надати до суду доказ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, що містить дві вимоги немайнового характеру (сума судового збору сплачується за ставками встановленими Законом України «Про судовий збір» за кожну вимогу немайнового характеру), а саме сплаті підлягає судовий збір в сумі 1102 гривні 40 копійок (551,20*2=1102,40);

- судовий збір повинен бути сплачений за подання до суду позовної заяви, що містить одночасно вимоги майнового та немайнового характеру за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: УК у м. Одесі (Київський р-н); код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38016923; банк отримувача: УК у м. Одесі, код банку отримувача: (МФО) 828011, рахунок отримувача: 0005, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 року №10, в разі якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотриманні цієї умови є залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Керуючись ст. 82, 119, ч. 1 ст.121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Окто-Рітейл», Приватного підприємства «Навік» про витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення заборгованості, відшкодування збитків та моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачеві ОСОБА_1 строк для усунення недоліків поданої заяви - пять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Калініченко Л. В.