overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Провадження № 2/761/7215/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Макаренко І.О.

при секретарі: Толкач О. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини, суд

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про стягнення з відповідача аліментів у розмірі 1 000,00 грн. щомісячно на її утримання, посилаючись на те, що 27.03.2015 р. сторони зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції м. Києва. Від шлюбу народився син - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивачка не працює, так як доглядає дитину. Відповідач добровільно коштів на її утримання не надає, стягнень по виконавчих документах з нього не проводиться, інших утриманців у відповідача не має, тому має можливість утримувати позивача до досягнення дитиною трьох років.

Позивач в судовому засіданні підтримала вимоги, викладенні в позовній заяві та просила їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав, проти їх задоволення не заперечив.

Дослідивши надані докази, суд встановив.

27.03.2015 р. між позивачем та відповідачем був укладений шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції м. Києва.

Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно ч. 2 ст. 84 Сімейного Кодексу України, дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка - батька дитини до досягнення дитиною трьох років.

Відповідно до ч.4 ст.84 Сімейного Кодексу України, право на утримання вагітна дружина, а також дружина, з якою проживає дитина, має незалежно від того, чи вона працює, та незалежно від її матеріального становища, за умови, що чоловік може надавати матеріальну допомогу.

Перевіряючи обставини по справі, судом встановлено, що відповідач не надає позивачці кошти на її утримання та не підтримує її матеріально, а тому суд вважає вірним стягнути з відповідача на користь позивачки аліменти на її утримання в розмірі 1 000,00 грн., щомісячно, починаючи з дня звернення до суду із заявою і до досягнення дитиною трирічного віку, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Згідно ст. 88 ЦПК України, якщо на користь позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. 84 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 60, 81, 88, 213, 215 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1, аліменти на її утримання в розмірі 1 000,00 грн. щомісячно, починаючи з 09.08.2016 року і до досягнення дитиною трирічного віку, тобто ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 551,20 грн.

Допустити негайне виконання рішення у межах платежу за один місяць.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Суддя:
Справа № 404/8123/16-ц
Номер провадження 2/404/3916/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2016 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда - Бершадська О.В., розглянувши матеріали позовної заяви Кіровоградського міськрайонного центра зайнятості до ОСОБА_1 про стягнення незаконно отриманих коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Форма і зміст позовної заяви відповідають вимогам ст.ст.119-120 ЦПК України.

Підстави для відмови в прийнятті позову, які зазначені в ч.2 ст.122 ЦПК України відсутні .

Керуючись ст. ст. 122 , 127, ч.7 ст. 130 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у цивільній справі №404/8123/16-ц (номер провадження 2/404/3916/16) за позовом Кіровоградського міськрайонного центра зайнятості до ОСОБА_1 про стягнення незаконно отриманих коштів, призначивши судове засідання на 17 лютого 2017 року на 9 годину 30 хвилин в приміщенні Кіровського районного суду м. Кіровограда, зал № 12.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Згідно ч.1 ст.128 ЦПК України запропонувати відповідачу в строк до 17 лютого 2017 року подати до суду письмові заперечення проти позову із зазначенням доказів, що підтверджують їх заперечення.

Розяснити сторонам, що відповідно до ч. 2 ст. 31 ЦПК України, позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, а відповідач має право визнати позов повністю або частково. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач предявити зустрічний позов.

Розяснити відповідачу, що відповідно до ч.1 ст. 123 ЦПК України він має право предявити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Роз'яснити сторонам, що згідно ст. 131 ЦПК України зобовязані подати свої докази суду до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вимог, встановлених ч.1 ст. 131 ЦПК України не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подані несвоєчасно з поважних причин. Сторони до початку розгляду справи по суті, зобовязані відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження , що стосуються предмету спору

Відповідно до ч.3 та 4 ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. У разі повторної неявки у судове засідання відповідача, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда О. В. Бершадська
ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 622/213/16-ц
УХВАЛА

іменем України

28.12.16 року смт. Золочів

Золочівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого суддіШабас О. С.,

при секретареві Бойко І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Петрівське" про розірвання договору оренди землі, -

ВСТАНОВИВ:

17.02.2016 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати договір оренди землі від 04 травня 2007 року, укладений між його батьком - ОСОБА_2 та СТОВ "Петрівське".

16.03.2016 року провадження у справі було відкрито.

23.12.2016 року від ОСОБА_1 через канцелярію суду надійшла заява, в якій вказано про відмову від позову та прохання закрити провадження у справі, посилаючись на те, що спір вирішено в позасудовому порядку. Наслідки відмови від позову йому зрозумілі.

28.12.2016 року представник відповідача СТОВ «Петрівське» ОСОБА_3, що діє на підставі довіреності від 08.05.2016 року, на судове засідання не з'явився.

Суд вважає можливим провести розгляд справи за відсутності сторін.

Відповідно до положень ч.1-3 ст. 174 ЦПК України позивач може відмовитися від позову протягом усього часу судового розгляду, зробивши усну заяву. Якщо відмову позивача від позову викладено в адресованих суду письмових заявах, ці заяви приєднуються до справи. До ухвалення судового рішення у зв'язку з відмовою позивача від позову суд роз'яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник сторони, який висловив намір вчинити ці дії, у повноваженнях на їх вчинення. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Згідно із пунктом 3 частини першоїстатті 205 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

У ч. 3ст. 206 ЦПК України зазначене, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Суд не вбачає перешкод у прийнятті судом відмови ОСОБА_1 від позову.

Таким чином, справа підлягає закриттю у звязку з відмовою позивача від позову і прийняття відмови судом.

Керуючись ст. ст. 174,205,206 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Прийняти відмову позивача ОСОБА_1 до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Петрівське" про розірвання договору оренди землі.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Петрівське" про розірвання договору оренди землі, закрити.

Роз?яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в пятиденний строк з дня винесення ухвали, а особами, які не були присутні під час винесення ухвали, з дня отримання копії ухвали, апеляційної скарги.

Суддя О. С.Шабас
№ 2/489/3119/16
УХВАЛА

13 грудня 2016 року місто Миколаїв

Суддя Ленінського районного суду м. Миколаєва Губницький Д.Г. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з даним позовом, яким просила розірвати шлюб з відповідачем та визначити місце проживання їх малолітньої дитини з позивачкою.

Згідно ч. 1 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до заяви.

Статтею 119 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно Закону України "Про судовий збір" з відповідними змінами, прийнятими 22 травня 2015 року Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", за поданням до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.)

При подачі позову сплачений судовий збір лише за вимогу про розірвання шлюбу, проте нематеріальна вимога про визначення місця проживання дитини не оплачена, а тому слід або оплатити дану вимогу розмірі, визначеному ставками судового збору (551,20 грн.) або надати уточнений позов без цієї вимоги.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Вказані недоліки слід виправити шляхом , зазначеним в ухвалі.

На підставі наведеного, керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу , залишити без руху.

Надати строк у пять днів з дня отримання позивачем цієї ухвали для виправлення недоліків шляхом зазначеним в даній ухвалі.

Ухвала можу бути оскаржена до апеляційного суду Миколаївської області шляхом подання апеляційної скарги через Ленінський районний суд м. Миколаєва протягом пяти днів з дня її отримання.

Суддя Д.Г. Губницький
Справа № 159/4872/16-ц
Провадження № 2-о/159/148/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2016 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області

в складі : головуючого-судді Бондара В.М.

з участю: секретаря Рижко О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ковелі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_2, після її смерті відкрилась спадщина. У свідоцтві про смерть мати записана на прізвище «ОСОБА_2», а він за документами «ОСОБА_2», крім того у свідоцтві про його народження у графі «мати» повне ім'я матері записане «ОСОБА_2», тому у нотаріальній конторі він не може оформити спадщину. Просить встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, є дійсно матір'ю ОСОБА_1.

У судове засідання заявник та представник заявника не з'явились, представник заявника ОСОБА_3 подала суду заяву в якій просить справу слухати у її відсутності, просить заяву задовольнити, судові витрати по справі залишити за заявником.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи приходить до висновку, що заява підставна та підлягає до задоволення.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1, виданого повторно, вбачається, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 та його матір'ю записано ОСОБА_4.

Копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 стверджується, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Волошки, Ковельського району Волинської області у віці 81 рік.

Дослідивши надані заявником письмові докази, суд приходить до висновку, що у судовому засіданні достовірно встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, як матері і сина, а існуюча помилка в прізвищі, є звичайною граматичною опискою.

Таким чином, в судовому засіданні достовірно встановлено факт родинних відносин матері ОСОБА_2 та її сина ОСОБА_1. Визнання даного факту йому необхідне для отримання спадщини після смерті матері.

Відповідно до ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку встановлення.

Судові витрати залишити за заявником згідно клопотання останнього.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 235, 256, 259 ЦПК України, С У Д, -

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, є матір'ю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Судові витрати залишити за заявником.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Волинської області через Ковельський міськрайонний суд шляхом подачі скарги про апеляційне оскарження протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуючий: В. М. Бондар
Провадження № 2-н/752/266/16
С У Д О В И Й Н А К А З
20.10.2016 р. м. Київ
Суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шумко А.В., розглянувши заяву Державного підприємства «Наш дім» про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,-
відповідно до ст. ст. 509, 526, 527, 530, 546, 610, 612 ЦК України , ст.ст. 3, 15, 96, 102-104 ЦПК України -
(ПІБ боржника, місце проживання або місце знаходження)
(найменування стягувача, розрахунковий рахунок в установі банку, ідентифікаційний код (за наявності))
(місце проживання або місце знаходження)
(вказати вид заборгованості та суму, яка підлягає стягненню у гривнях цифрами та прописом)
(ПІБ боржника, місце проживання або місце знаходження)
(найменування стягувача, розрахунковий рахунок в установі банку, ідентифікаційний код (за наявності))
(найменування стягувача, розрахунковий рахунок в установі банку, ідентифікаційний код (за наявності))
судовий збір у розмірі 689 (шістсот вісімдесят дев'ять) гривень 00 копійок;
(вказати розмір судових витрат в цифрах та прописом)
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачеві.
Суддя __________ А.В. Шумко
(підпис) (ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ)
Згідно зі статтею 104 Цивільного процесуального кодексу України днем отримання боржником копії судового наказу є дата, зазначена у поштовому повідомленні про вручення. У разі якщо боржник відмовляється від отримання копії судового наказу або відсутній за вказаною адресою, днем отримання боржником копії судового наказу є день проставлення у почтовому повідомленні відмітки про відмову боржника отримати копію судового наказу чи відмітки про відсутність боржника за вказаною адресою.
Згідно ст.105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання
Судовий наказ набрав чинності „ ____ " _____________ 20___ року.
Строк пред'явлення судового наказу до виконання три роки.
Суддя _________________ Шумко А.В.
(підпис) (ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ)
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказом Дата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки) Примітки
справі № 599/1670/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2016 р.

Зборівський районний суд Тернопільської області

в складі головуючого судді - Кучера І.Б.

при секретарі - Гнатишин Н.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Зборові справу за позовом ОСОБА_1 до Залозецької селищної Ради про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із позовною заявою в якій просить визнати за нею право власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в смт. Залізці по вул. Я. Музики, буд. №3, Зборівського району Тернопільської області, посилаючись на те, що після смерті матері, згідно заповіту, є спадкоємцем її майна.

Представник позивача в судове засідання не зявилася, однак подала заяву в якій просить суд справу слухати без її участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, однак подав суду заяву про те, щоб справу слухати в його відсутності, позовні вимоги визнає.

Суд, дослідивши представлені докази, вважає, що позов слід задовольнити, виходячи з такого.

Частина 1 статті 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч.1 ст. 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).

Судом встановлено, що 28 жовтня 2015 року померла мати позивача ОСОБА_2, після смерті якої відкрилася спадщина, яка складається із житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в смт. Залізці по вул. Я. Музики, буд. №3, Зборівського району Тернопільської області.

26 березня 1997 року ОСОБА_2 в Залозецькій селищній Раді розпорядилася своїм майном і склала заповіт на ім'я позивача.

Інших спадкоємців в тому числі на обовязкову частку не має.

Звернувшись у Зборівську державну нотаріальну контору по питанню оформлення спадщини, їй було відмовлено у прийнятті документів, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документу на спадкове майно.

Враховуючи вищенаведене, за позивачем слід визнати право власності на спадкове майно, оскільки вона вступила в управління спадковим майном і згідно заповіту є спадкоємцем даного майна.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 10, 60, 212, 215 ЦПК України, ст.ст.1223, 1261, 1268 ЦК України,-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно ОСОБА_2, зокрема на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в смт. Залізці по вул. Я. Музики, буд. №3, Зборівського району Тернопільської області, в порядку спадкування за заповітом.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Тернопільської області через Зборівський районний суд протягом 10-ти днів.

Суддя підпис копія вірна

Голова Зборівського

районного суду ОСОБА_3
Справа №295/7848/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2016 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира у складі:

головуючої судді Семенцової Л.М.,

за участі секретаря Глущенко Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи Головне територіальне управління юстиції у Житомирській області, Друга житомирська державна нотаріальна контора, про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем, визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем та після відкриття провадження у справі позивач подала заяву про збільшення позовних вимог, внаслідок чого позивачем доповнено позовні вимоги про визнання недійсним в 1/2 частині свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 25.05.2015 року державним нотаріусом Другої житомирської нотаріальної контори ОСОБА_3 за реєстраційним номером 1-705 ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1, та вимогою про визнання за нею права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4, який помер 16.07.2014 року. Зазначені вимоги підлягають оплаті судовим збором за ставками, визначеними Законом України «Про судовий збір». Із заявою про збільшення позовних вимог позивачем подано клопотання про зменшення розміру судового збору.

У судове засідання сторони та їхні представники, представники третіх осіб не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причин неявки до суду не повідомили.

Представник позивача надала до суду заяву про проведення судового засідання в її відсутності та просить залишити без розгляду клопотання про зменшення розміру судового збору.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що оскільки представник позивача подала заяву, в якій просить залишити заяву позивача про зменшення розміру судового збору без розгляду, тому ця заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд міста Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.М. Семенцова