У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"07" вересня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення, зобов"язання не чинити перешкоди,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення,зобов"язання не чинити перешкоди.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.119,120 ЦПК України.

Згідно з вимогами ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: ім'я (найменування) позивача відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить зобов'язати відповідача не чинити перешкоди у користуванні квартирою що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Отже позивачу необхідно уточнити спосіб захисту порушених цивільних прав та інтересів.

Згідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при подачі позовної заяви: майнового характеру оплаті підлягає судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати; немайнового характеру до суду оплачується ставка судового збору 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Місячний розмір мінімальної заробітної плати з 01 січня 2016 року становить 1378 грн. 00 коп., тому за подачу позову немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір в сумі 551 грн. 20 коп.

Згідно п.13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог немайнового характеру, пов'язаних між собою, то, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем сплачено судовий збір за одну вимогу немайнового характеру в розмірі 551,20 грн., хоча позов містить дві немайнові вимоги: зобов'язати відповідача усунути перешкоди у користуванні житловим приміщенням, а саме квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом вселення, зобов'язати відповідача не чинити перешкоди у користуванні квартирою що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Отже, позивачем не сплачено судовий збір за одну вимогу немайнового характеру в сумі 551 грн. 20 коп.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, зазначаючи підстави для залишення позову без руху, встановлює строк для усунення недоліків, про що повідомляє позивача.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 119, 120, 121, ст. 208 - 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення,зобов"язання не чинити перешкоди залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Арапіна