"02" листопада 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Виниченко Л.М.
за участі секретаря Гноілек М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення шляхом виселення,-
Позивач звернулася до суду з позовом у якому за уточненими позовними вимогами просить усунути їй перешкоди у здійсненні права користування нерухомим майном шляхом виселення з квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с. 34-37).
Вимоги мотивовані тим, що вона являється власником квартири АДРЕСА_1, у якій проживають ОСОБА_2 та ОСОБА_3 Дозволу на знаходження та проживання відповідачам у квартирі вона не надавала.
Вона неодноразово зверталася до відповідачів з вимогою виселитися з квартири, на що вони відмовилися.
Проживання відповідачів у квартирі порушує її права як власника квартири.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 підтримав позов та викладені у ньому обставини.
Відповідачі в судове засідання не з'явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд повідомлено не було, у зв'язку з чим суд з урахуванням думки представника позивача вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідачів та відповідно до ст. 169 ч. 4, ст. 224 ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, вислухавши пояснення представника позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі договору дарування ? частини квартири від 15.06.2013 року, посвідченого державним нотаріусом Сьомої Київської державної нотаріальної контори, зареєстрованого у реєстрі за № 1-700; договору дарування ? частки квартири від 13.02.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Горбуновою Л.В., зареєстрованого у реєстрі за № 224, витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с. 6-9).
За нормою ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
З пояснень представника позивача, на даний час відповідачі безпідставно проживають у спірній квартирі, наміру виселятися із неї не мають, у його присутності ОСОБА_1 23.10.2016 року намагалася попасти у квартиру АДРЕСА_1, проте відповідачі, побачивши їх, вхідні двері квартири зсередини закрили за замок, позивача не впустили, у зв'язку з чим викликали представників поліції.
На підтвердження обставин проживання відповідачів у спірній квартирі суду надано акти від 12.04.2014 року, 05.06.2014 року та 26.09.2014 року (а.с. 10-12).
Факт проживання відповідачів у спірній квартирі також підтверджується показами допитаних в судовому засіданні свідків.
Так, свідки ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 засвідчили про те, що відповідачі у квартирі АДРЕСА_1 проживають близько трьох років, спочатку вселилась до батька позивача ОСОБА_10 ОСОБА_2, у подальшому заселилась ОСОБА_3, дозвіл на проживання відповідачам позивач не надавала, у спірну квартиру ОСОБА_1 доступу не має, замки на вхідних дверях змінені, у квартиру позивача відповідачі не впускають; викликали поліцію 23.10.2016 року для того, щоб ОСОБА_1 могла потрапити до свого житла, якій ОСОБА_3, яка знаходилася у спірній квартирі, двері не відкрила; відповідачі мають свою двокімнатну квартиру на АДРЕСА_2, яку здають квартирантам.
Відповідно довідки по формі № 3, виданої ЖРЕО-403 від 06.06.2014 року, у квартирі АДРЕСА_1 зареєстрований ОСОБА_10, який являється попереднім власником квартири (а.с. 13).
Дніпровським районним судом м. Києва надсилалися запити для з'ясування зареєстрованого місця проживання відповідачів на які Адресно-довідковий підрозділ ГУДМС України в м. Києві надав інформацію про те, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 31, 32).
Відповідно ст. 109 ЖК України, виселення із займаного жилого приміщення допускається з підстав, установлених законом.
Згідно ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, а відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно ст. ст. 41, 47 Конституції України, кожен має право на житло. Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним.
Отже, судом встановлено, що власником квартири АДРЕСА_1 являється ОСОБА_1, відповідачі проживають у спірній квартирі без будь яких не те правових підстав та без згоди позивача, чим чинять позивачу перешкоди у користуванні та розпорядженні належному їй на праві власності нерухомим майном, тому позов про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення відповідачів з вказаної квартири підлягає задоволенню.
Відповідно ст. 88 ЦПК України на користь позивача підлягає стягненню сплачений нею судовий збір в дохід держави із кожного з відповідачів по 551 грн. 20 коп.
Керуючись ст. ст. 41, 47 Конституції України, ст. ст. 316-319, 321, 325, 391 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 58, 60, 62-64, 88, 169, 208, 213-215, 218, 224-226 ЦПК України суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення шляхом виселення задовольнити.
Усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_1 права користування квартирою АДРЕСА_1.
Виселити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі по 551 (п'ятсот п'ятдесят одна) грн. 20 коп. з кожного.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя