Провадження № 2/761/9089/2016
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 грудня 2016 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Маліновська В.М., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у м.Києві, Житлово-будівельний кооператив «Ліра», про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування за законом, перевіривши виконання вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст. 119 ЦПК України, зокрема, до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених чинним законодавством розмірах, та не зазначено ціни позову щодо вимог майнового характеру.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору із позовних заяв, які подаються до суду, майнового характеру встановлена у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551 грн. 20 коп.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6 890 грн. 00 коп.)

Також, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1 024 грн. 62 коп. При цьому, згідно змісту позовних вимог позивач просить визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті його дружини.

Враховуючи викладене та те, що зміст позовних вимог стосується визначення за позивачем права власності на нерухоме майно, яке знаходиться в місті Києві, сплачений судовий збір вочевидь не відповідає одному відсотку від дійсної вартості спірного майна, а ціна позову взагалі не вказана, суддя приходить до висновку про необхідність визначення попереднього розміру судового збору за подання позову у розмірі 6 890 грн. 00 коп.

Таким чином, позивачу слід надати до суду документ, який би підтверджував доплату судового збору у сумі 5 865 грн. 38 коп. (6 890,00-1 024,62=5 865,38).

У відповідності з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 80, 119, 121, 209, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у м.Києві, Житлово-будівельний кооператив «Ліра», про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування за законом - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: