11.01.2016 Справа № 363/4928/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2016 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Баличевої М.Б.,

при секретарі Кашоїді М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради, треті особи: Управління Держземагенства у Вишгородському районі Київської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду із позовом до ОСОБА_3 сільської ради, треті особи: Управління Держземагенства у Вишгородському районі Київської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування. Позовні вимоги мотивовані тим, що 24 квітня 2014 року помер ОСОБА_4, який проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається з квартири, дачного будинку, а також земельної ділянки розміром 0,0460 га для ведення садівництва, яка розташована на території ОСОБА_3 сільської ради Вишгородського району Київської області. Спадкоємцями за законом є позивачі матір померлого ОСОБА_1 та його дочка ОСОБА_2. У встановлений законом шестимісячний термін позивачі звернулись до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. 29 жовтня 2015 року листом № 4112/02-31 державний нотаріус Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 відмовила позивачам у видачі свідоцтва, посилаючись на те, що видати свідоцтво про право на спадщину після померлого 24.04.2014 року ОСОБА_4 неможливо у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів. Відсутність оригіналу державного акту на право власності на земельну ділянку на імя ОСОБА_4 пояснюється тим, що ще 09.02.2008 року позивач ОСОБА_1 подарувала своєму сину спірну земельну ділянку відповідно до нотаріально посвідченого договору дарування, зареєстрованого за № 2016, а син отримавши в дар ділянку, оформленням документів не займався і тому зараз за повідомленням нотаріуса, відсутні правові підстави для видачі свідоцтва про право на вказану земельну ділянку. Щодо іншого спадкового майна (квартири та дачного будинку), то ніяких проблем у позивачів не виникло і вони отримали відповідні свідоцтва. Оскільки позивачі в безспірному порядку не можуть оформити спадщину після смерті спадкодавця, то змушені звернутися до суду за захистом своїх прав.

Позивач ОСОБА_2 та представник позивача ОСОБА_1 в судове засідання не зявилися, надали суду заяву про розгляд справи у їх відсутність.

Представник відповідача ОСОБА_3 сільської ради в судове засідання не зявився, надав суду заяви про розгляд справи без його участі.

Представник третьої особи Управління Держкомзему у Вишгородському районі Київської області в судове засідання не зявився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, зави та клопотання від нього не надходили.

Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 є батьком позивача ОСОБА_2 та сином позивача ОСОБА_1, який помер 24.04.2014 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 8). Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, яке складається з квартири, дачного будинку, а також земельної ділянки розміром 0,0460 га для ведення садівництва, яка розташована на території ОСОБА_3 сільської ради Вишгородського району Київської області. Спадкоємцями за законом є позивачі матір померлого ОСОБА_1 та його дочка ОСОБА_2. У встановлений законом шестимісячний термін позивачі звернулись до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. 29 жовтня 2015 року листом № 4112/02-31 державний нотаріус Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 відмовила позивачам у видачі свідоцтва, посилаючись на те, що видати свідоцтво про право на спадщину після померлого 24.04.2014 року ОСОБА_4 неможливо у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 5).

Батько та син позивачів ОСОБА_4 за життя не оформив належних правовстановлюючих документів на вказане майно.

Згідно зі ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов"язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов"язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно зі ст. ст. 1296, 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Таким чином, оскільки вищезазначена земельна ділянка належала ОСОБА_4 то вона є спадковим майном, яка входить до складу спадщини після його смерті.

Позивачі не мають можливості, окрім в судовому порядку оформити свої спадкові права на майно спадкодавця, оскільки батько та син позивачів за життя не оформив належних правовстановлюючих документів на неї.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 60,212-215, 218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради, треті особи: Управління Держземагенства у Вишгородському районі Київської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних долях по ? частині за кожною у порядку спадкування за законом право власності на спадкове майно: земельну ділянку розміром 0,0460 га для ведення садівництва, кадастровий номер 27:015:0105, яка розташована на території ОСОБА_3 сільської ради Вишгородського району Київської області після смерті ОСОБА_4, який помер 24.04.2014 року.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд Київської області на протязі десяти днів з моменту його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя М.Б. Баличева