Справа № 404/4443/16-ц
Номер провадження 2/404/2599/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2016 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції, про звільнення майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом про скасування арешту нерухомого майна, накладеного постановою про арешт майна боржника б/н від 17.05.2012 року, видавник Кіровський відділ державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції квартира АДРЕСА_1, реєстраційний номер обтяження: 12508358 в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. За приписом частини 3 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Проте, в порушення вищевказаної норми в позовній заяві та в копії позовної заяви, що приєднана до неї, відсутній підпис позивача.

Також, позивачем не зазначено про докази звернення до Кіровського районного суду м. Кіровограда з відповідним запитом та отримання інформації щодо документу, на підставі якого накладено арешт на квартиру.

Крім того звертаю увагу позивача, що позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред'явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року N 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року N 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016 року.

Разом з тим, позивачем предявлено позов до Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції, вказавши при цьому невірну назву відповідача та без відповідного обґрунтування, зважаючи на те, що в відповідно до пункту 1 частини 2 статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Однак позивачем не зазначено в позовній заяві підстав звернення з позовними вимогами до відповідача в порядку цивільного судочинства, враховуючи, що вказаний державний орган наділений повноваженнями органу державної влади, спір в межах якого підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства України.

За таких обставин, вважаю за необхідне застосувати до позовної заяви наслідки частини 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, так як позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції, про звільнення майна з-під арешту, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві оформити відповідне звернення до суду з врахуванням розяснень, викладених в мотивувальній частині ухвали.

Розяснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвалу оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка