Справа № 2/359/1527/2016
№ 359/3968/16-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 серпня 2016 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі :
головуючого судді Саган В.М.,
при секретарі Степаненко А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борисполя без технічної фіксації цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. В обґрунтування позову зазначила, що перебуває з відповідачем у шлюбі з 02 вересня 2009 року. Від шлюбу народилися дитина, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивач вказує, що подружнє життя з відповідачем не склалося, оскільки в сім'ї виникають постійні сварки та суперечки, тому вони втратили почуття та повагу один до одного, припинили шлюбні відносини, вважає, що подальше збереження сім'ї неможливе та суперечить його інтересам. А тому просила суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем.
Позивач в судове засідання не зявився, однак надала суду заяву, в якій просила розглядати справу без її участі, на позові наполягає та просить задовольнити, не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заперечень щодо позову та заяви про розгляд справи за його відсутності не надійшло, а тому суд прийняв рішення про заочний розгляд відповідно до ст.ст. 224, 225 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, знаходить, що позов підлягає задоволенню.
В судовому засіданні встановлено, 02 вересня 2009 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м.Києва з державним центром розвитку сім»ї, був зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_4, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 1683 ( а.с.4). Прізвище позивача після одруження «Благовещенська».
Від цього шлюбу подружжя має малолітню дитину: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.( а.с.5).
Сторони припинили шлюбні відносини, спільного господарства не ведуть, наміру зберегти сім»ю не мають. Подальше збереження шлюбу не відповідає інтересам сторін. Примирення між сторонами не можливе.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Відповідно до ч. 3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на свободу та особисту недоторканість.
Відповідно до ст.109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Згідно із положеннями ст.ст. 110-112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Статтею 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року передбачено, що чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
За таких обставин, суд знаходить, що подальше збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін, і при таких обставинах шлюб сторін доцільно розірвати.
Керуючись ст.ст. 10,11,60, 74, 88, 209,212-215, 224, 225 ЦПК України, ст.ст. 56,109,110-112 СК України, суд -
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 02 вересня 2009 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним центром розвитку сім» ї , актовий запис № 1683.
Шлюб вважати припиненим у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до апеляційного суду Київської області в загальному порядку.
Суддя В.М.Саган