Справа № 638/9493/16-ц
Провадження № 2/638/3744/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( заочне )

22 серпня 2016 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді Семіряд І.В.

при секретарі Вороніні Д.Г.

за участю :

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради « Про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім'єю, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини », -

В С Т А Н О В И В :

07.06.2016 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача Харківської міської ради « Про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім'єю, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини », вказуючи, що з січня 2009 року, на прохання його дальньої родички ОСОБА_4, яка була самотньою людиною похилого віку та страждала захворюваннями, він почав мешкати в належної останньої квартирі АДРЕСА_1. У житлове приміщення він вселився з згоди власника ОСОБА_4 на правах члена її сім'ї.

З вказаного часу та до моменту смерті ОСОБА_4, яка мала місце ІНФОРМАЦІЯ_3, він мешкав з нею однією сім'єю за зазначеною адресою, вони мали спільний єдиний бюджет, вели сумісне господарство, купували продукти харчування, речі, предмети домашнього побуту, ліки, несли витрати на утримання житла, робили в квартирі поточний ремонт, піклуючись одне про одного.

Після смерті ОСОБА_4 він поховав її за свій кошт, обладнавши місце поховання. За життя, ОСОБА_4 11.12.2012 уклала з ним спадковий договір щодо належної її вказаної квартири.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина у вигляді належних її грошових заощаджень у ПАТ « Мегабанк », крім нього, інші спадкоємці відсутні.

В нотаріальну контору після смерті ОСОБА_4, у встановлений шестимісячний строк, він з заявою про прийняття спадщини не звернувся, так як вважав, що при наявності спадкового договору звертатися до нотаріальної контори не потрібно, крім того, він на момент смерті спадкодавця мешкав разом з нею.

Він звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтв про право на спадщину постановою від 31.05.2016 йому було відмовлено у зв'язку з пропуском строку для звернення.

Таким чином, він вважає, що строк на прийняття спадщини ним був пропущений з вище визначених поважних причин.

У зв'язку з тим, що з моменту відкриття спадщини пройшло більш шести місяців і ним пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин, останній просить суд ухвалити рішення, яким встановити факт його проживання зі спадкодавцем ОСОБА_4 однією сім'єю з січня 2009 року по ІНФОРМАЦІЯ_3, визначити йому додатковий строк - 60 діб, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2, яка діє на підставі відповідної угоди про надання правової допомоги та ордеру ( а.с.а.с. 35, 36 ), заявлені позовні вимоги підтримали просив суд позов задовольнити, з підстав на які позивач посилається в своєї позовної заяві.

Представник відповідача - Харківської міської ради в судове засідання не прибув, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не сповістив, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звернувся. Надав суду письмові заперечення, в яких позовні вимоги не визнає, просить суд відмовити в їх задоволенні, так як вони не ґрунтуються на діючому законодавству. ( а.с.а.с. 24, 30-34 ).

При таких обставинах, суд враховуючи позицію позивача ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2, а також наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим розглянути справу у відсутності представника відповідача, на підставі ч. 1 ст. 224 ЦПК України, ухваливши рішення при заочному розгляді справи.

Свідки ОСОБА_5, яка мешкає в квартирі розташована поряд з квартирою позивача, ОСОБА_6, яка мешкає в вищезазначеному будинку та на протязі останніх 7 років є головою житлового кооперативу, в судовому засіданні пояснили, що з січня 2009 року та до смерті ОСОБА_4, позивач ОСОБА_1 жив з останньою в належної її квартирі однією сім'єю, так як вони були дальніми родичами. ОСОБА_4 була самотньою людиною, інших родичів у неї не було, до січня 2009 року мешкала одна, страждала захворюваннями. У позивача та ОСОБА_4 був сумісний бюджет, вони вели сумісне господарство, купували продукти харчування, речі, предмети домашнього побуту, ліки, несли витрати на утримання житла, робили в квартирі поточний ремонт, піклуючись одне про одного.

Заслухавши пояснення позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, свідків та дослідив матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим та таким що підлягає задоволенню, з наступних підстав.

У відповідності до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і докази подаються сторонами і іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 256 ч. 2 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно ст. 3 ч. 2 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

У відповідності зі ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом вказаного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. У випадку пропуску з поважної причини передбаченого для прийняття спадщини шестимісячного строку, що починається з моменту відкриття спадщини, судом, за позовом спадкоємця, може бути визначений додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п.п. 21, 23, 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 « Про судову практику у справах про спадкування », при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті З СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім'єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім'ї, тощо.

Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв'язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Так в судовому засіданні встановлено, що 11.12.2012 між ОСОБА_4, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2, з 29.09.1971мала реєстрацію та мешкала за адресою : АДРЕСА_1 та позивачем ОСОБА_1, який народився ІНФОРМАЦІЯ_1, був укладений спадковий договір ОСОБА_1 зобов'язується виконувати передбачені в ньому розпорядження ОСОБА_4, і в разі її смерті набуває право власності на майно, що є її особистою приватною власністю і складається з квартири АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_4 на праві особистою приватної власності на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого 27.08.2012 Виконавчим комітетом Харківської міської ради Харківської області на підставі розпорядження Харківського міського голови від 17.08.2012 № 3718, зареєстрованого 05.09.2012 в КП « Харківське міське бюро технічної інвентаризації », реєстраційний номер : 37465124 номер запису : 135387 в книзі : 1. Вказаний спадковий договір посвідчено 11.12.2012 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Свергуновою В.А. за реєстровим № 3117, що підтверджується копіями загальногромадянських паспортів позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_4, копією спадкового договору, інформаційною довідкою з Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна. ( а.с.а.с. 7-9, 14, 15, 40-42, 43 ).

Відповідно до копій довідки про причину смерті від 17.04.2015 свідоцтва про смерть ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 77 років, про що відділом ДРАЦС по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції 14.04.2015 був складений відповідний актовий запис № 6112. Причина смерті - інфаркт мозку. ( а.с.а.с. 6, 37 ).

З довідки наданої прокуратурою Московського району м. Харкова, вбачається, що прокуратура надала дозвіл на видачу позивачу ОСОБА_1 для захоронення або кремації трупу ОСОБА_4 ( а.с. 38 ).

Згідно до копії свідоцтва про поховання, рахунку - замовлення № 000075 від 11.05.2015 КП « Ритуал », урна с прахом ОСОБА_4 була похована на кладовищі № 18 м. Харкова, ритуальні послуги по похованню урни с прахом ОСОБА_4, вартість гранітного пам'ятника були сплачені позивачем ОСОБА_1 ( а.с.а.с. 10, 11, 39 ).

З довідки наданої Першою Харківською державною нотаріальною конторою та витягів з спадкових реєстрів ( заповіти/спадкові договори ), ( спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що після смерті ОСОБА_4 ніхто із спадкоємців з заявами про прийняття спадщини та про відмову від спадщини до нотаріальних контор не звертався, нотаріальна справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось. 31.05.2016 за № 859 зареєстровано заяву позивача ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину. ( а.с.а.с. 13, 25-29 ).

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 31.05.2016 Першою Харківською державною нотаріальною конторою позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 у зв'язку з пропуском строку для звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності даних про сумісне проживання ОСОБА_1 з спадкодавцем ОСОБА_4 на час її смерті. ( а.с. 12 ).

З копії договору банківського строкового вкладу № 2652-30Д/2014 від 22.04.2014 вбачається, що вказаний договір був укладений між ПАТ « Менабанк » та ОСОБА_4 На особовому рахунку ОСОБА_4 в наявності банківський вклад на суму 130000 гривень. ( а.с.а.с. 17, 18 ).

Таким чином суд вважає, що в судовому засіданні з показань свідків ОСОБА_8, ОСОБА_6 та інших досліджених доказів з достовірністю встановлено, що позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_4 проживали однією сім'єю з січня 2009 року по день смерті останньої, яка мала місце ІНФОРМАЦІЯ_3. При цьому, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 вели сумісне господарство, мали спільний єдиний бюджет, взаємні права та обв'язки, були пов'язані спільним побутом, сумісно несли витрати по утриманню та ремонту житла, в якому воно проживали, придбанню необхідних речей, предметів домашнього побуту, ліків та продуктів харчування, піклуючись одне про одного. Крім того, після смерті ОСОБА_4 поховав останню за свій рахунок.

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 своєчасно не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що залишилось після смерті ОСОБА_4, так як сумлінно помилявся щодо положень ЦК України, які регулюють питання спадкування, так як помилково вважав, що укладений між ним та ОСОБА_4 спадковий договір, охоплює всю спадкову масу належного спадкодавцю майна, тому не потребує звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини.

Крім того, слід зазначити, що на момент смерті ОСОБА_4 були відсутні належні документи, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 перебував у родинних відносинах з ОСОБА_4

Встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема факту родинних відносин, факту проживання зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття, відповідно до вимог глави 6 ЦПК України, віднесено до компетенції суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування за законом одержують особи, визначені в ст.ст. 1261-1265 ЦК України, в яких визначена черговість спадкування за законом та конкретний склад осіб, які входять до той чи іншої черги спадкоємців за законом. В тому числі особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття, віднесені до четвертої черги спадкоємців за законом. ( ст. 1264 ЦК України ). При цьому, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, чи з інших передбачених ст. 1258 ЦК України підстав.

Системний аналіз вказаних правових норм ЦК України, свідчить про те, що віднесення позивача ОСОБА_1 до четвертої черги спадкоємців за законом, можливо лише після встановлення судом відповідного факту, що має юридичне значення.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, які були пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, а тому вважає за необхідне визначити додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, що є достатнім для звернення позивача з вказаною заявою, з рахуванням його з моменту набрання рішення суду законної сили.

На підставі ст. ст. 1217, 1220, 1223, 1258, 1264, 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. 3 СК України, п.п. 21, 23, 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 « Про судову практику у справах про спадкування », керуючись ст. ст. 6, 10, 60, 213, 214, 215, 218, 224-226 256-259 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради « Про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім'єю, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини », - - задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім'єю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та спадкодавця ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, з січня 2009 року до смерті останньої, яка мала місце ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визначити ОСОБА_1 додатковий двомісячний строк, з моменту набрання рішення суду законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Заочне рішення може бути переглянуте Дзержинським районним судом м. Харкова за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області, через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення надруковане в нарадчої кімнаті в одному примірнику.

Суддя: І.В.Семіряд