Справа № 404/4810/16-ц
Номер провадження 2/404/2715/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2016 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до Фортечного відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції, ОСОБА_2, про звільнення майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому позовні вимоги викладені наступним чином:

звільнити з-під арешту належний ОСОБА_1 будинок № 23 по вул. Кулібіна в м. Кіровограді загальною площею 60,6 кв.м., накладеного постановою АА № 934218 та АА № 016345 державного виконавця Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції ОСОБА_3 від 18.11.2005 року та постановою АА 027799 державного виконавця Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції ОСОБА_3 від 09.08.2007 року;

виключити з Державного реєстру обтяжень нерухомого майна записи № 2636954 від 29.11.2005 року та № 5452309 від 09.08.2007 року в частині обтяження арешту нерухомого майна та відомості щодо власника будинку на імя ОСОБА_1;

скасувати інші заходи примусового виконання рішення, вжитих державним виконавцем Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. За приписом частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

В пункті 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551,20 грн. Згідно абзацу 2 частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Разом з тим, позовна заява містить три позовні вимоги проте, в порушення зазначених норм позивачем при зверненні до суду судовий збір сплачено лише за одну вимогу.

Крім того звертаю увагу позивача, що за розясненнями постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016 року, позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред'явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року N 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року N 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Разом з тим, позивачем предявлено позов, зокрема, до Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції, вказавши при цьому невірну назву відповідача та без відповідного обґрунтування, зважаючи на те, що в відповідно до пункту 1 частини 2 статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Однак позивачем не зазначено в позовній заяві підстав звернення з позовними вимогами до відповідача в порядку цивільного судочинства, враховуючи, що вказаний державний орган наділений повноваженнями органу державної влади, спір в межах якого підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства України.

Також, зі змісту позовної заяви не зрозуміло до кого звернута позовна вимога про виключення з Державного реєстру обтяжень нерухомого майна записів в частині обтяження.

Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

При цьому позивачем не визначено межі позовної вимоги та неконкретно викладена вимога щодо скасування інших заходів примусового виконання рішення, вжитих державним виконавцем Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції.

За таких обставин, вважаю за необхідне застосувати до позовної заяви наслідки частини 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, так як позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до Фортечного відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції, ОСОБА_2, про звільнення майна з-під арешту, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві доплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру в порядку та розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір», а також оформити відповідне звернення до суду з врахуванням розяснень, викладених в ухвалі судді.

Банківські реквізити для зарахування судового збору: Одержувач коштів: УДКС України у м. Кіровограді Кіровоградської області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38037409; банк отримувача - ГУ ДКСУ України у Кіровоградській області; МФО: 823016; р/р 0003; код класифікації доходів бюджету: 22030001.

Розяснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка