Справа № 2/243/2246/2016
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 серпня 2016 року Слов'янський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючого - судді Лаптєва М. В.
при секретарі - Мороз К.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Слов'янська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства «Український науково-дослідний інститут металургійного машинобудування» про стягнення компенсації втрати частини заробітної плати у звязку із порушенням термінів її виплати,-
25 травня 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ДП «УкрНДІметалургмаш» про стягнення компенсації втрати частини заробітної плати у звязку з порушенням терміну її виплати, мотивуючи свої вимоги порушенням відповідачем її трудових прав.
У позовній заяві зазначено про те, що вона працювала у відповідача з 26 листопада 1986 року по 27 серпня 2013 року. З 2010 року ДП «УкрНДІметалургмаш» припинило виплачувати працівникам заробітну плату. В березні 2016 року ліквідатор ДП «УкрНДІметалургмаш» виплатив заборгованість по заробітній платі позивачу у повному обсязі, а виплачувати компенсацію втрати частини заробітної плати у зв'язку із порушенням термінів її виплати арбітражний керуючий відмовляється. Посилаючись на положення статті 34 Закону України «Про оплату праці» та статті 1 Закону України «Про компенсацію громадянамвтрати частини грошових доходів у звязку з порушенням термінів її виплати», відповідно до пункту 2 постанови КМ України від 21 лютого 2001року №159 «Про затвердження Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у звязку зпорушенням термінів її виплати», просила стягнути на її користь компенсацію втрати частини заробітної плати у звязку з порушенням термінів її виплати за весь час затримки розрахунку при звільненні.
Позивач ОСОБА_1 була належним чином сповіщена про дату, час та місце судового розгляду, але не використала наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, через канцелярію суду подала письмову заяву, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить розглядати справу у її відсутність.
Представник відповідача був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, заперечень проти позову, заяви про відкладення розгляду справи або її розгляд за відсутності відповідача до суду не надходило.
Враховуючи неявку відповідача, заяву позивача, в якій вона зазначила, що не заперечує проти заочного розгляду справи, суд відповідно до вимог ст. 224 ЦПК України вважає можливим розглянути справу на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення у справі.
Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані сторонами по справі докази, суд у межах заявлених позовних вимог (стаття 11 ЦПК України) установив наступне.
ОСОБА_1 працювала у відповідача з 26 листопада 1986 року по 27 серпня 2013 року. З 2010 року ДП «УкрНДІметалургмаш» припинило виплачувати працівникам заробітну плату.
В березні 2016 року ліквідатор ДП «УкрНДІметалургмаш» виплатив заборгованість по заробітній платі позивачу у повному обсязі, а виплачувати компенсацію втрати частини заробітної плати у зв'язку із порушенням термінів її виплати арбітражний керуючий відмовляється.
Відносини, які виникають між працівником і роботодавцем із приводу оплати праці, у тому числі й у зв'язку з порушенням строків виплати заробітної плати, регулюються трудовим законодавством, а саме: КЗпП України;Законами України «Про оплату праці», «Про індексацію грошових доходів населення», «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у звязку з порушенням строків їх виплати»; Порядком проведення індексації грошових доходів населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078; Положенням про порядок компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв'язку з порушенням термінів її виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 грудня 1997 року № 1427; Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв'язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159.
Згідно з ч. 1 ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.
Згідно із ст. 34 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95 - ВР «Про оплату праці» компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв'язку із порушенням строків її виплати провадиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством. Стаття 34 введена в дію з січня 1997 року згідно з Постановою Верховної Ради України № 49/96-ВР від 20.02.1996 року.
Проаналізувавши всі обставини справи, враховуючи, що компенсація втрати частини заробітної плати позивачці вже була нарахована та присуджена згідно рішення суду від 10.10.2014 року, та той факт, що дійсні вимоги щодо стягнення з відповідача на її користь суми компенсації втрати частини заробітної плати у зв'язку із порушенням терміну її виплати охоплюють період після її звільнення з підприємства, суд приходить до переконання про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, бо проведення компенсації втрати частини заробітної плати у зв'язку із порушенням термінів її виплати після звільнення позивача законодавством після припинення трудових відносин не передбачено, а порушення прав працівника на своєчасне отримання належних та присуджених йому при звільненні коштів підлягає захисту в інший спосіб, та є прерогативою в діяльності державної виконавчої служби.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 10, 11, 88, 209, 212, 214-215 ЦПК України, суд
В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до державного підприємства «Український науково-дослідний інститут металургійного машинобудування» про стягнення компенсації втрати частини заробітної плати у звязку із порушенням термінів її виплати відмовити.
Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Донецької області через Слов'янський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення, а для осіб які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Роз'яснити, що відповідно до вимог ст. 228,229 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Суддя Слов'янського міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_2