У Х В А Л А

про залишення позову без руху

26 серпня 2016 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Галущенко Ю.А., перевіривши виконання вимог ст.ст.118-122 ЦПК України по цивільній справі за позовом

ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Запорізької міської ради,третя особа ОСОБА_2,про встановлення факту прийняття спадщини,визначення ідеальних часток та визнання права власності на ? частину квартири в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2016 р.ОСОБА_1звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить суд встановити факт прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3,котра померла 10.03.2001 р.,визначити ідеальні долі співвласників ОСОБА_3та ОСОБА_2В.у АДРЕСА_1 по ? частині за кожним,визнати за ОСОБА_1право власності на ? частину зазначеної квартири в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя встановив, що провадження у справі не може бути відкрито з наступних підстав.

Як передбачено ст.3 ЦПК України,кожна особа має право в порядку,встановленому цим Кодексом,звернутися до суду за захистом своїх порушених,невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів.

Відповідно до п.п.5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин,якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів,що підтверджують кожну обставину,наявність підстав для звільнення від доказування.

За змістом позову позивач вказує,що після смерті ОСОБА_3вона є спадкоємцем за законом першої черги,водночас,зазначає про наявність спадкоємця за заповітом ОСОБА_2,який не залучений до справи відповідачем,а позов заявлений до територіальної громади в особі Запорізької міської ради,до якої за змістом ст.524 ЦК України,що був чинним на час відкриття спадщини,після смерті ОСОБА_3спадщина може перейти лише у разі відсутності спадкоємців за законом та заповітом,або неприйняття ними спадщини,або позбавлення їх права на спадщину,а крім того,позов в частині визначення ідеальних часток у спадковому майні безпосередньо стосується майнових прав та обов*язків співвласника спірного майна ОСОБА_4

Позивач вказує у позові про те,що виникнення у неї права на спадкування після смерті ОСОБА_3залежить від встановлення юридичного факту прийняття спадщини,спір між нею та спадкоємцем за заповітом ОСОБА_2відсутній.

Як роз*яснено п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р.»Про судову практику у справах про спадкування»,якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сімєю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Заяви про встановлення фактів,що мають юридичне значення, розглядаються судом в порядку окремого провадження (глава 6 ЦПК України),проте вимога про встановлення факту прийняття спадщини,що має для ОСОБА_1юридичне значення,заявлена нею в позовному провадженні.

Як роз*яснено п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р.»Про судову практику у справах про спадкування»,свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, вимоги спадкоємця про визнання права власності на спадкове майно можуть бути предметом розгляду судом після завершення процедури нотаріального розгляду письмової заяви спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством,яка завершується винесенням нотаріусом відповідної постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину.

За змістом доданих документів та позову позивач не зазначила,що нотаріальна процедура розгляду її заяви як спадкоємця ОСОБА_3про видачу свідоцтва про право на спадщину завершилась і по ній нотаріусом винесена відповідна постанова,така постанова до позову не долучена,зі змісту позову слідує,що позивач взагалі не ініціювала нотаріальної процедури оформлення спадщини,ці обставини перешкоджають суду визначити,чи існує спір щодо спадкового майна та які саме порушені,невизнані або оспорювані права і інтереси позивача підлягають цивільно-правовому захисту.

Як роз*яснено п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р.»Про судову практику у справах про спадкування»,у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) ,частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга статті 370, частина друга статті 372 ЦК). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця.

Заявивши вимогу про визначення ідеальних часток в спільній сумісній власності по ? частині за кожним із співвласників,позивач не вказала про наявність спору між співвласниками з цього предмету,про наявність між ними договору щодо іншої частки спадкодавця тощо.

Відповідно до статті 1,2 Закону України «Про судовий збір»,за подання заяв,скарг до суду на всій території України справляється судовий збір,платниками якого є ,зокрема,громадяни України,які звертаються до суду .

Як встановлено ст..6 цього ж Закону,за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем сплачено судовий збір з вимог майнового характеру,водночас,з двох заявлених вимог не майнового характеру судовий збір сплачений лише з однієї такої вимоги,що не відповідає приписам чинного законодавства.

Як передбачено ч.1 ст.121 ЦПК України,суддя,встановивши,що позовну заяву подано без додержання вимог,викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу,або не сплачено судовий збір,постановляє ухвалу,в якій зазначає підстави залишення заяви без руху,про що повідомляє позивача, і надає йому строк для усунення недоліків,який не може перевищувати п*яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позивачем не виконані вимоги п.5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України, відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку для складання позовної заяви відповідно до вимог процесуального закону,сплати судового збору з вимоги немайнового характеру.

На підставі ст.119,121 ЦПК України,суддя-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Запорізької міської ради,третя особа ОСОБА_2,про встановлення факту прийняття спадщини,визначення ідеальних часток та визнання права власності на ? частину квартири в порядку спадкування за законом - залишити без руху, встановити позивачу строк п*ять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків та складання позовної заяви відповідно до вимог закону та сплати судового збору з вимоги немайнового характеру.

Роз*яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлений судом термін, позовна заява вважається неподаною і буде повернута .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.А.Галущенко