Номер провадження 2/331/1350/2016
У Х В А Л А

08.08.2016 р. м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Світлицька В.М. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки у спільному майні без виділення в натурі, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення частки у спільному майні без виділення в натурі.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається квитанція про оплату судового збору.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 119, 120 ЦПК України, виходячи з наступного.

В позовній заяві позивач просить про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, при зверненні до суду з заявою про відстрочення або розстрочення судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору.

Порушуючи питання про відстрочення сплати судового збору позивачка посилається на те, що вона є пенсіонеркою та отримує мінімальну пенсію, а тому сума судового збору є істотною. При цьому вона не навела доводів та не надає доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законом порядку і розмірі. Отримання позивачкою мінімальної пенсії, на що вона посилається в обґрунтування своїх вимог, не може вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної зави немайнового характеру, яка подана фізичною особою - ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551 грн. 20 коп.). За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (551 грн.20коп. 6890 грн.00 коп.).

За таких обставин, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 551, 20 грн. за позовну вимогу немайнового характеру та надати суду оригінали квитанцій про сплату судового збору.

Крім того, в позовній заяві зазначено, що позивач ОСОБА_1 володіє квартирою, яка знаходиться за адресою: м. Запоріжжя, вул. Героїв Сталінграду, б. 16, кв. 105 на праві спільної сумісної власності, однак до участі в розгляді справи не залучені інші співвласники нерухомого майна, а саме ОСОБА_3

Відповідно до ч. 4 ст. 119 ЦПК України заява повинна відповідати вимогам, встановленим законом.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Таким чином, суддя приходить до висновку про необхідність надання позивачу терміну для усунення зазначених недоліків шляхом надання оновленої позовної заяви.

Керуючись ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки у спільному майні без виділення в натурі залишити без руху, і надати позивачеві термін для усунення недоліків три дні з дня отримання копії ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків шляхом направлення копії даної ухвали та розяснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.М.Світлицька