Провадження № 2/760/5189/16
В справі № 76013180/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря - Носачова А.К.

представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, 3-я особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Корольчук Ольга Сергіївна про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом і просить визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті батька.

Посилається в позові на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер його батько ОСОБА_4 , який був власником квартири АДРЕСА_1, яка знаходиться в будинку Житлово-будівельному кооперативі «Наладчик», членом якого померлий був з 1965 року.

Після того як він емігрував у Ізраїль, він змінив прізвище на ОСОБА_9, а 18 березня 1998 року переїхав на постійне місце проживання до США та змінив прізвище на ОСОБА_2.

25 липня 2013 року батько склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Тумайкіною М.Ю., відповідно до якого все своє майно заповідав своїм дітям: йому, брату ОСОБА_6 , сестрі ОСОБА_7 та брату ОСОБА_2

У встановлений законом строк він подав заяву про прийняття спадщини, в зв'язку з чим заведено спадкову справу.

Суперечки з приводу спадкового майна між ними відсутні, його брати та сестра подали нотаріусу заяви, якими відмовилися від спадщини на йо користь.

У зв'язку з цим він є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті батька.

01 лютого 2016 року він подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальних органів України, яку в подальшому було направлено до приватного нотаріуса КМНО Корольчук О.С., однак постановою від 26 липня 2016 року йому відмолено в видачі Свідоцтва про право на спадщину в зв»язку з відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру.

Виходячи з цього, просить задовольнити позов.

Представник позивача вимоги останнього в судовому засіданні підтримав.

Відповідач - Київська міська рада в судове засідання свого представника не направив, просить розглядати справу в його відсутності.

Третя особа в судове засідання також не з'явилася, про час розгляду справи повідомлена належними чином, про причину неявки суд до відома не поставила.

Виходячи з цього, суд вважає за можливе розглядати справу в його відсутності.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає вимоги позивача обґрунтованими, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 кодексу до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер батько позивача ОСОБА_4, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть НОМЕР_1, виданого відділом реєстрації смерті у м. Києві Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис №18541.

Відповідно до Сертифікатів про зміну імені 26 лютого 1991 року позивач змінив прізвище на ОСОБА_9, а 18 березня 1998 року на ОСОБА_2.

Згідно довідки №КВ-2016 №7201, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації 29 березня 2016 року, квартира АДРЕСА_1 зареєстрована на праві власності за ОСОБА_4 на підставі довідки Житлово - будівельного кооперативу «Наладчик» №88 від 07 червня 1993 року.

З довідки ОСББ «Наладчик» від 19 липня 2016 року вбачається, що ОСОБА_4 був членом кооперативу з 1965 року і станом на 15 травня 1980 року повністю сплатив паєнакопичення в сумі 3 609 карбованців 92 копійок.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність», яка регулювала порядок набуття права власності на майно в будинках житлово-будівельних кооперативів, член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

В пункті 8 постанови Пленуму Верховного Суду України Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, яким до дня смерті були внесені повністю пайові внески за квартиру, вона включається до складу спадщини.

Така ж позиція висловлена і в Інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ № 24-753/0/04-13 від 16 травня 2013 року, згідно з яким у разі смерті члена житлово-будівельного, садівницького товариства, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, але свідоцтво про право власності не отримав, квартира в житлово-будівельному кооперативі та житловий будинок у садівницькому товаристві входять до складу спадщини.

Таким чином, квартира АДРЕСА_1 на момент смерті спадкодавця ОСОБА_4 належала останньому на праві власності як члену ЖБК, який повністю сплатив пайовий внесок за квартиру, а тому вона входить до складу спадщини після його смерті, як члена ЖБК.

З копії спадкової справи №04/2016 року вбачається, що померлий ОСОБА_4 25 липня 2013 року склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Тумайкіною М.Ю., відповідно до якого все своє майно заповідав своїм дітям: ОСОБА_7- 2/6 частини, ОСОБА_6 - 1/6, ОСОБА_8 - 2/6, ОСОБА_2 - 1/6.

ОСОБА_7, ОСОБА_6 і ОСОБА_2 подали нотаріусу заяви, якими відмовилися від спадщини на користь позивача.

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Корольчук О.С. від 26 липня 2016 року позивачу відмолено в видачі Свідоцтва про право на спадщину в зв»язку з відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру.

/ а.с. 34 - 37; 53 - 54; 56 - 57; 62 - 63; 77; 103 /

В п. 23 вище приведеної постанови Пленуму Верховного Суду України роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач у встановлений законом строк звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, за його заявою була відкрита садкова справа, тобто за законом прийняв спадщину після смерті батька.

В свою чергу інші спадкоємці скористалися наданими їм законом правами та відмовилися від спадщини на користь позивача.

За таких обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та їх задоволення.

Керуючись ст. ст.15,16, 1216 - 1218, ч. 1 ст. 1268, ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, ст. ст. 3, 4, 10, 11, 57-60, 209, 212- 215, 218, 224 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_2, загальна площа якої складає 45,6 кв. м., жилова площа - 29,7 кв. м., в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня його отримання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Суддя: