УХВАЛА

05 травня 2016 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до Державного підприємства Міністерства оборони України «Укрвійськбуд» про зобов?язання надати документи для подальшого звернення до відділу приватизації, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить суд зобов?язати відповідача надати йому (позивачу) відповідні документи (завірені печаткою) для подальшого звернення до відділу (сектору) приватизації, а саме: довідку про склад сім?ї наймача і про займані ними приміщення (форма № 4), для подальшої подачі такої довідки до районного відділу приватизації, заяву на оформлення технічного паспорта на квартиру (на приватизацію квартири), завірену копію ордеру про надання житлової площі.

Так, статею 124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Проте, позивач всупереч імперативним вимогам п.5 ч.2 ст.119 ЦПК України не викладає обставини на підтвердження того, які саме його права та свободи порушуються чи оспорюються саме відповідачем - ДП МОУ «Укрвійськбуд», в частині вказаних ним позовних вимог щодо заяви на оформлення технічного паспорту на квартиру (на приватизацію квартири) та завіреної копії ордеру про надання житлової площі. Адже, сам позивач вказує на те, що відповіді на свій запит від відповідача він не отримав, а філія «135 ДКБ» ДП МОУ «Укрвійськбуд» не є юридичною особою та не уповноважена на вирішення даної категорії питань.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що порушення відповідачем вимог Закону України «Про звернення громадян» підлягає оскарженню в порядку адміністративного судочинства.

Позивач посилається, як на підтвердження статусу будівлі за адресою: АДРЕСА_1, на рішення Апеляційного суду м. Києва від 08.02.2011 року в справі № 22-ц/2690/506/2011. Однак, будь-яких підтверджень що дане рішення суду стосується спірної будівлі, з визначенням її юридичного статусу, позивачем не надано.

Також, позивачу необхідно зазначити, якими саме нормами чинного законодавства передбачено порядок, строк та форма документів, які повинен суд зобов?язати надати відповідача. В свою чергу, суд звертає увагу позивача на те, що в своїй заяві до відповідача він просив надати йому лише довідку про склад сім?ї (форми № 4). Будь-яких відомостей щодо відмови відповідачем в наданні йому, зокрема, заяви на оформлення технічного паспорту на квартиру (на приватизацію квартири), завірену копію ордеру про надання житлової площі, можливість отримання даних документів лише у відповідача, позивачем не зазначено.

Позивач в позовній заяві посилається на п. 19 Положення «Про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян», щодо обов?язків філії «135 ДКБ» ДП МОУ «Укрвійськбуд» по видачі довідок про склад сім?ї. Проте, враховуючи положення наведено пункту та власні позовні вимоги до складу осіб, які беруть участь у справі її не вводить та жодних обґрунтувань не наводить. Крім того, позивачу необхідно обґрунтувати підстави звернення саме до ДП МОУ «Укрвійськбуд», а не філії «135 ДКБ» з заявленими позовними вимогами із зазначенням правового обґрунтуванням.

Також звертаю увагу позивача на те, що оскарження рішень, дій або бездіяльності ДП МОУ «Укрвійськбуд», як суб?єкта владних повноважень, оскаржується в порядку адміністративного судочинства.

Так, позивач всупереч імперативним вимогам п.2 ч.2 ст.119 ЦПК України не зазначає повне найменування представника позивача, номер засобів зв?язку позивача та відповідача.

Крім того, позивач вказує лише прізвище та ініціали представника позивача, однак це позбавляє суд можливості повністю отримати всю належну інформацію по справі.

Не зазначає і доказів на підтвердження цих обставин всупереч п.5 ч.2 ст.119 ЦПК України.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що зазначити докази слід саме на цій стадії - пред`явлення позову, а вже їх представлення суду - можливе під час розгляду справи в разі відкриття провадження у справі.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Державного підприємства Міністерства оборони України «Укрвійськбуд» про зобов?язання надати документи для подальшого звернення до відділу приватизації, - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.С. Кицюк