overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

"16" березня 2016 р. Суворовський районний суд міста Одеси в складі:

головуючого судді Бузовського В.В.,

при секретарі Петровської О.П.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду № 16, в м. Одесі, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив:

Позивачка просить суд, розірвати шлюб з відповідачем, посилаючись на те, що спільне проживання неможливе через складні взаємини, що привело до взаємного відчуження і втрати поваги один до одного, крім того, позивачка і відповідач спільне господарство не ведуть, подружні відносини не підтримують з вересня 2014р.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомляв, заява про розгляд справи у його відсутність не надходила.

Суд ухвалює заочне рішення, відповідно до ст. 224 ЦПК України, про що не заперечувала позивачка.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб 07 червня 2003 року, після реєстрації шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_1 (а.с. 3). Від шлюбу мають неповнолітніх сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2, які проживають з матір'ю. Сім'я існує формально, подальше збереження сім'ї не можливо, оскільки відповідач разом з позивачкою спільного господарства не ведуть, шлюбні стосунки не підтримують з вересня 2014р. Майновий спір відсутній.

Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним з подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу.

На підставі ст.ст. 110-112 СК України, керуючись ст. ст.10, 11, 64, 88, 212-215, 224-227 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

Шлюб, зареєстрований 07 червня 2003 року Виконавчим комітетом Хащуватської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області, актовий запис № 4, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Копію рішення, після набрання ним законної сили, надіслати до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Суворовському районі Реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції для внесення відомостей про розірвання шлюбу.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10-ти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя
Справа № 219/9171/16-ц
Провадження №2-н/219/1013/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2016 р. Суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Воробйова І.В., розглянувши матеріали заяви ТОВ«Бахмут - Енергія»про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою до ОСОБА_1 про видачу судового наказу, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з боржника на свою користь заборгованість за теплопостачання за період з 01.09.2010 р. по 01.09.2016р. у розмірі 22327,67 грн. та 689 грн. судових витрат.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме, з розрахунку заборгованості, заявлені вимоги виходять за межі строку позовної давності, визначених ст.257 ЦК України.

Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року Про практику розгляду судами заяв у порядку наказаного провадження, наявність спору про право є підставою для відмови у відкритті провадження за заявою про видачу судового наказу якщо з доданих документів вбачається пропуск позовної давності така вимога може бути розглянута тільки у позовному провадженні. Відповідно до п.10 Постанови Пленуму ВССУ № 14 від 23.12.2011року, ЦПК України не передбачає можливості часткового задоволення заяви про видачу судового наказу, оскільки, він видається лише за умови безспірності вимог.

Таким чином, у звязку з тим, що з наданих заявником документів вбачається пропуск позовної давності та враховуючи неможливість часткового задоволення заяви про видачу судового наказу, вимога щодо стягнення заборгованості не може бути визнана судом безспірною та як наслідок цього, не підлягає розгляду у порядку наказаного провадження у звязку із наявністю спору про право.

Відповідно до вимог п. 2 ч.3 ст. 100 ІІПК України, суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

За таких обставин, суддя вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу, та роз'яснити заявникові, що відповідно до ч. 2 ст. 101 ЦПК України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 2 ч.3 ст. 100 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви ТОВ«Бахмут - Енергія»про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості.

Роз'яснити заявнику право на звернення до суду у позовному порядку.

На ухвалу може бути подана апеляція до Апеляційного суду Донецької області через Артемівський міськрайонний суд Донецької області протягом пяти днів після отримання копії ухвали.

Суддя І.В. Воробйова
Дата документу 07.09.2016
Справа № 334/5697/16-ц
Провадження № 2-н/334/597/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2016 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Махіборода Н.О. розглянувши матеріали заяви Концерн „МТМ про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості з ОСОБА_1

в с т а н о в и в :

Концерн „МТМ звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за послуги опалення та постачання гарячої води з ОСОБА_1

В своїй заяві Концерн „МТМ посилається на те, що у звязку з невиконання відповідачем своїх зобовязань по сплаті послуг за період з червня 2011 р. по липень 2016 року включно, у нього утворилась заборгованість у розмірі 2647,20 грн. з урахуванням зроблених оплат.

Відповідно до ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви по видачу судового наказу, у разі, якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

З наданої суду заяви вбачається, що Концерн „МТМ просить суд стягнути з відповідача заборгованість за період з червня 2011 р. по липень 2016 р. включно, що також вбачається з наданого розрахунку, тобто з порушенням загального строку позовної давності, встановленого ст. 257 ЦК України.

Наказне провадження, як спрощена форма судочинства, не позбавляє заявника обов'язку доказування та обґрунтування заявлених вимог, оскільки заявник тільки на підставі безспірних письмових доказів зобов'язаний довести суду наявність підстав для постановлення судового наказу.

Як розяснив Пленум ВССУ в постанові № 14 від 23.12.2011 року наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Враховуючи, що зазначені вимоги заявника потребують аналізу та перевірки доказів щодо можливості поновлення строку позовної давності за період з червня 2011 р. по липень 2016 р., правильності нарахування заявлених сум, суд вважає, що зазначені обставини дають обґрунтовані підстави вважати, що із заяви та поданих документів вбачається спір про право.

Відповідно до ст. 101 ч. 2 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст. ст. 100, 101 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

В прийнятті заяви Концерну „МТМ про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення та постачання гарячої води з ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області через Ленінський районний суд м. Запоріжжя шляхом подачі в 5-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя: Махіборода Н. О.
Справа № 219/9165/16-ц
Провадження №2-н/219/1008/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2016 р. Суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Воробйова І.В., розглянувши матеріали заяви ТОВ«Бахмут - Енергія» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості.

,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою до ОСОБА_1 про видачу судового наказу, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з боржника на свою користь заборгованість за теплопостачання за період з 01.10.2010 р. по 01.09.2016р. у розмірі 11074,52 грн. та 689 грн. судових витрат.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме, з розрахунку заборгованості, заявлені вимоги виходять за межі строку позовної давності, визначених ст.257 ЦК України.

Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року Про практику розгляду судами заяв у порядку наказаного провадження, наявність спору про право є підставою для відмови у відкритті провадження за заявою про видачу судового наказу якщо з доданих документів вбачається пропуск позовної давності така вимога може бути розглянута тільки у позовному провадженні. Відповідно до п.10 Постанови Пленуму ВССУ № 14 від 23.12.2011року, ЦПК України не передбачає можливості часткового задоволення заяви про видачу судового наказу, оскільки, він видається лише за умови безспірності вимог.

Таким чином, у звязку з тим, що з наданих заявником документів вбачається пропуск позовної давності та враховуючи неможливість часткового задоволення заяви про видачу судового наказу, вимога щодо стягнення заборгованості не може бути визнана судом безспірною та як наслідок цього, не підлягає розгляду у порядку наказаного провадження у звязку із наявністю спору про право.

Відповідно до вимог п. 2 ч.3 ст. 100 ІІПК України, суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

За таких обставин, суддя вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу, та роз'яснити заявникові, що відповідно до ч. 2 ст. 101 ЦПК України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 2 ч.3 ст. 100 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви ТОВ«Бахмут - Енергія»про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості.

Роз'яснити заявнику право на звернення до суду у позовному порядку.

На ухвалу може бути подана апеляція до Апеляційного суду Донецької області через Артемівський міськрайонний суд Донецької області протягом пяти днів після отримання копії ухвали.

Суддя І.В. Воробйова
Справа № 185/2854/16-ц
Провадження № 2/185/1924/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 серпня 2016 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Врони А.О., за участю секретаря - Мікаілова Т.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
23 березня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить розірвати шлюб. Позов мотивовано тим, що 24 лютого 2012 року він зареєстрував шлюб з відповідачем. Шлюб зареєстровано відділом реєстрації актів цивільного стану Київського управління юстиції у м. Донецьк, актовий запис № 80. Від даного шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя з відповідачем не склалося. Подружні відносини припинені через різні погляди на сімейне життя. Сторони спільне господарство не ведуть, спільного бюджету не мають. В звязку з цим позивач просить суд розірвати шлюб.
Позивач у судове засідання не зявився, надав суду заяву, згідно якої просить суд розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав. Відповідач у судове засідання не зявилась, про час і місце судового засідання повідомлялась належним чином, причину неявки суду не повідомила. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Суд дослідивши матеріали цивільної справи, вважає що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач та відповідач перебувають у шлюбі з 24 лютого 2012 року. Шлюб зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану Київського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис №80. Від даного шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спору про поділ майна, що є спільною власністю на даний час не має.
В сім'ї позивача та відповідача подружні відносини припинені через різні погляди на сімейне життя. Сторони проживають за різними адресами. Враховуючи ці обставини суд вважає, що родина розпалась остаточно, відновлення подружніх відносин неможливе, оскільки подальше спільне життя і збереження шлюбу буде суттєво суперечити інтересам сторін.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.104,105,110,112 Сімейного кодексу України, ст.ст.10,60,212-215,218,224-232 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 24 лютого 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Київського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис № 80 - розірвати.
Залишити за сторонами прізвище: ОСОБА_2 та ОСОБА_2.
Заочне рішення може бути переглянуто судом що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд шляхом подачі в 10-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
Суддя А. О. Врона
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа №22-ц/796/4277/2016 Головуючий у суді першої інстанції - ГуменюкА.І.
Доповідач у суді апеляційної інстанції - Оніщук М.І.
У Х В А Л А

11 лютого 2016 року суддя Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва Оніщук М.І., розглянувши питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 9 грудня 2015 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» до ОСОБА_3 про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 9 грудня 2015 року позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду позивач оскаржив її в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом апеляційної інстанції в зв'язку з неналежним оформленням справи, зокрема, з ухвали суду від 09.12.2015 вбачається, що в порушення Інструкції з підготовки та надсилання, приймання та обробки, оприлюднення та зберігання електронних копій судових рішень в Єдиному державному реєстрі судових рішень, ухвала не є електронним документом, тобто процесуальним документом, який підлягає внесенню до Єдиного державного реєстру судових рішень (не містить штрихкоду). Виходячи з викладеного, суддею також не було виконано вимог п.п. 2.10.1. п. 2.10 Рішення Ради Суддів України від 26.11.2010№ 30, яким передбачено, що оригінали електронних судових рішень, засвідчені ЕЦП, направляються до Єдиного державного реєстру судових рішень у порядку, визначеному Порядком ведення Єдиного державного реєстру судових рішень.

Відповідно до ч. 7 ст. 297 ЦПК України при надходженні неналежно оформленої справи, з нерозглянутими зауваженнями на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами або з нерозглянутими письмовими зауваженнями щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, або без вирішення питання про ухвалення додаткового рішення суддя-доповідач повертає справу до суду першої інстанції, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

При цьому, слід зазначити, що перелік недоліків у оформленні справи, про які йдеться в ч.7 ст. 297 ЦПК України як про підставу для повернення справи до суду першої інстанції з метою їх усунення, не є вичерпним (постанова Пленуму ВСУ від 24.10.2008 року №12).

Таким чином, дану справу слід повернути до суду першої інстанції для усунення недоліків у її оформленні.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 297 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» до ОСОБА_3 про стягнення коштів - повернути до Шевченківського районного суду м. Києва (суддя Гуменюк А.І.) для усунення недоліків у її оформленні, які повинні бути усунуті протягом двох тижнів з для одержання справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.І. Оніщук
Номер провадження: 22-ц/785/2639/16
Головуючий у першій інстанції Бузовський В. В.
Доповідач Гірняк Л. А.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.02.2016 року м. Одеса

Суддя судової палати у цивільних справах апеляційного суду Одеської області Гірняк Л.А. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 22.12.2015 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності, встановлення факту прийняття спадщини,-

встановив:

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 22.12.2015 року відкрито провадження по справі.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою заявник подав до суду апеляційну скаргу, за яку потрібно сплатити судовий збір.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду в апеляційній інстанції у зв'язку з невідповідністю апеляційної скарги вимогам Закону, а саме:

-за апеляційну скаргу не сплачений судовий збір;

Відповідно до Закону України „ Про судовий збір", який набрав чинності 01 листопада 2011 року (нова редакція, яка діє з 01.09.2015 р.), судовий збір за розгляд апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 110 відсотків , що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви та скарги; апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою у розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Апелянту належить сплатити судовий збірв розмірі 275,60 коп.

Судовий збір повинен бути сплачений на наступний рахунок:

Отримувач коштів УК у м. Одесі/Малиновський район/22030001

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38016923

Банк отримувача ГУ ДКCУ в Одеській області

Код банку отримувача (МФО) 828011

Рахунок отримувача 0007

Код класифікації доходів бюджету 22030001

Призначення платежу

Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Апеляційний суд Одеської області (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа).

До апеляційного суду Одеської області необхідно направити оригінал квитанції про оплату судового збору.

Відповідно ст. 297 ЦПК України суддя, встановивши, що апеляційна скарга не відповідає вимогам Закону, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє апелянта та надає йому строк, у відповідності до ч. 1 ст. 121 ЦПК України для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Якщо апелянт відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає вимоги закону, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Керуючись ст. ст. 121 ч.1, ст. 297 ч. 2, 294 ч. 1 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 22.12.2015 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності, встановлення факту прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати апелянту, у відповідності до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, п'яти денний строк для усунення недоліків апеляційної скарги з дня отримання ухвали.

Роз'яснити апелянту, що у разі невиконання даної ухвали скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Суддя апеляційного суду

Одеської області: Л.А. Гірняк
Справа № 369/1961/16-ц
Провадження № 2/369/1466/16
УХВАЛА

Іменем України

01.03.2016 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 акціонерного товариства «ОСОБА_2 Розвитку» в особі представника- Уповноваженої особи ФГВФО ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и л а :

Позивач ОСОБА_1 акціонерного товариства «ОСОБА_2 Розвитку» в особі представника - Уповноваженої особи ФГВФО ОСОБА_3 звернулося до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до відповідача ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Проте вказана позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме: не надано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору для юридичної особи встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

В позовній заяві позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі, у звязку з перебуванням у скрутному матеріальному становищі та у стані ліквідації, є неплатоспроможним, не здійснює діяльність та не отримує прибутку.

У відповідності до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору, враховуючи майновий стан сторони, яка заявила таке клопотання.

Доказів, які б підтверджували відсутність коштів на сплату судового збору позивачем не надано, а його твердження ніяким чином не підтверджують неможливість сплати судового збору, визначеного Законом, тому доцільно відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Виходячи з положень ст. 121 ЦПК України, якщо позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ст.ст. 119, 120 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 акціонерного товариства «ОСОБА_2 Розвитку» в особі представника Уповноваженої особи ФГВФО ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 5 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити Публічне акціонерне товариство «ОСОБА_2 Розвитку» в особі представника Уповноваженої особи ФГВФО ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про необхідність усунення недоліків шляхом направлення їм копії даної ухвали та розяснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде їм повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Дубас Т. В.