Номер провадження 2/754/989/16
РІШЕННЯ

Іменем України

16 серпня 2016 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Таран Н.Г.

за участю секретаря судового засідання Чернишової А.М., Базік А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок неякісного ремонту квартири та пошкодження майна та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1, про стягнення грошових коштів за виконані роботи -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, звернулись до суду з позовом до ОСОБА_4, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок неякісного ремонту квартири та пошкодження майна та просили суд стягнути з відповідача на їх користь по 1327,62 грн. матеріальної шкоди та по 1000,00 грн. моральної шкоди. Позовні вимоги мотивували тим, що вони є співвласниками квартири АДРЕСА_1. У період з 03.02.2015 року по 6 березня 2015 року відповідач, уклавши з ними усний договір на виконання у квартирі ремонтних робіт виконувала роботи. За проведення ремонтних робіт бажала отримати 4000,00 грн., позивачі сплатили відповідачу 2500,00 грн., придбали 9 рулонів шпалер, клей 4 упаковки, 4 упаковки шпаклівки «Сатенгіпс», 2 упаковки штукатурки та інші ремонтні матеріали. При виконанні відповідачем ремонтних робіт в туалеті вона допустила істотні помилки, внаслідок чого шпалери здулися, і задля їх врятування позивачі зняли всі шпалери в туалеті, однак вони виявились не придатними до подальшого використання. 11.03.2015 року коли прийшла відповідач, вона почала вимагати сплати коштів в сумі 1000,00 грн., а після відмови у сплаті коштів, у зв'язку з неякісно виконаними роботами - відповідач шпалерним ножем порізала ті шпалери, що були нею поклеєні в коридорі, а також помалювала їх помадою. Оскільки позивачем неякісно виконані роботи у туалеті, враховуючи зіпсовані шпалери в коридорі оцінюють завдані збитки в сумі 3982,86 грн. Крім того вважають, що своїми протиправними діями відповідач завдала їм моральної шкоди на загальну суму 3000,00 грн. у зв'язку з пошкодженням належного їм майна.

Відповідач не погоджуючись з поданою позовною заявою подала зустрічний позов про стягнення з ОСОБА_1 суми боргу за виконані роботи, індексу інфляції та 3% річних нарахованих на суму заборгованості. Зустрічні позовні вимоги мотивовані тим, що в лютому 2015 року вона домовилась з позивачами про проведення в їхній квартирі ремонтних робіт за 4000,00 грн. Позивачі сплатили їй 1000,00 грн. Усі роботи нею виконані якісно, в строки та в порядку про який домовились, однак позивачі не виконали свого обов'язку по оплаті у зв'язку з чим вона пошкодила дві-три полоски шпалер в коридорі, малярним ножем та губною помадою. Вважає вимоги позивачів не обґрунтованими та зловживанням з метою збагачення за її рахунок.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 вимоги первісного позову підтримала в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві. Надала суду пояснення аналогічні викладеним у первісній та уточненій позовних заявах.

Представник відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з викладених у позовних заявах підстав, звернув увагу суду на ту обставину, що викладені обставини в позовній заяві е спростовані належними доказами з боку відповідача, отже позовні вимоги підлягають задоволенню. Зустрічні позовні вимоги вважає безпідставними та необґрунтованими з підстав викладених у письмових запереченнях.

Позивач ОСОБА_2 позовні вимоги підтримав.

Відповідач та її представник проти задоволення позовних вимог заперечували, просили суд задовольнити зустрічний позов. Відповідач додатково пояснила, що вона отримала від позивачки ОСОБА_1 грошові кошти 1000,00 грн., більше коштів не отримувала. Коли вона прийшла за розрахунком 11.03.2015 року та побачила, що в туалеті зняті обої - зрозуміла, що з нею не хочуть розраховуватись та просила заплатити хоча б ще 1000,00 грн., оскільки роботи виконані. Їй відмовили, що її обурило, тоді вона дістала помаду та малярний ніж і пошкодила декілька полос шпалер.

В судовому засіданні встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.

В лютому 2015 року позивачі та відповідач усно домовились про проведення відповідачем в квартирі позивачів ремонтних робіт по поклейці шпалер в коридорі та туалеті, побілці стель в ванній, коридорі та туалеті. Вказані ремонтні роботи мали бути проведені за 4000,00 грн.. Для виконання ремонтних робіт позивачі придбали будівельні матеріали за свої кошти, дані обставини визнаються обома сторонами, а тому додатково доказами не підтверджуються.

Відповідачем були виконані такі роботи: підготовлені стіни та поклеєні шпалери в коридорі, побілені стелі в коридорі, ванній кімнаті та туалеті, підготовлені стіни та поклеєні шпалери в туалеті, дані обставини також сторонами не оспорюються.

11 березня 2015 року відповідач ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1, в квартирі, що належить позивачам на праві власності, під час виниклої сварки порізала ножем та помастила губною помадою шпалери в коридорі, що поклеєні нею, дана обставина також не оспорюється сторонами.

За змістом ст. 10, 11 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як підставу своїх вимог, суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін.

Відповідно до ст. ст. 57, 58 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Належними доказами є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (ч.2 ст. 1166 ЦК України) відповідач звільняється від обов'язку відшкодувати шкоду (у тому числі і моральну шкоду), якщо доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (ч. 5 статті 1187 ЦК, пункт 1 частини другої статті 1167 ЦК). Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов'язана відшкодувати.

Аналізуючи наведене, суд вважає доведеною обставину, що відповідачем пошкоджене майно позивачів, а саме 11.03.2015 року нею порізано малярним ножем та помащені губною помадою шпалери в коридорі, які необхідно переклеїти, тобто нанесені збитки полягають у витрачених коштах на шпалери в кількості 7 штук та клей для поклейки даних шпалер в кількості 4 штуки.

При цьому суд вважає необґрунтованими твердження відповідача щодо можливості замінити лише пошкоджені полоси шпалер, оскільки нею не надано доказів наявності в продажу шпалер тієї ж марки та серії, а також не наведено жодних доказів технічної можливості такої часткової заміни шпалер, тому відшкодуванню підлягають витрати понесені на поклейку усіх шпалер в коридорі.

Однак, позовні вимоги позивачів щодо відшкодування шкоди завданої неякісним ремонтом в туалеті, задоволенню не підлягають, оскільки жодного доказу того, що ремонтні роботи відповідачем були виконані неякісно - позивачами суду не надані та судом не встановлені, а тому позовні вимоги в цій частині до задоволення не підлягають.

Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд звертає увагу на наступне. Стаття 23 ЦК України встановлює, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Для відшкодування моральної шкоди в даному випадку, в силу наведених норм, необхідні наступні підстави: наявність душевних страждань, яких позивач зазнав у зв'язку з протиправною поведінкою щодо нього або у зв'язку із знищенням чи пошкодженням його майна. Необхідними умовами також є неправомірність рішень, дій чи бездіяльності та наявність вини відповідача.

Пунктом 9 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» постановлено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

В підтвердження завдання моральної шкоди, позивач посилається на додаткові витрати на відновлення втраченого майна, неможливості проживати у квартирі без повторного проведення ремонтних робіт по поклейці шпалер в коридорі, погіршення стану здоров'я.

Суд вважає, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню в розмірі 1500,00 грн. на всіх позивачів.

В іншій частині вимоги позивачів щодо відшкодування моральної шкоди не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження того, що неправомірні дії з боку відповідача відносно них та наслідки цих дій підлягають оцінці в розмірі 3000,00 грн..

Відповідно до ч. 3 ст. 212 ЦК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Витрати пов'язані з розглядом справи, у відповідності до ст. 88 ЦПК України понесені позивачами - суму сплачено судового збору при подачі позову до суду підлягають стягненню на їх користь з відповідача.

Що стосується зустрічної позовної заяви відповідача про стягнення грошових коштів за виконані роботи з врахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, судом встановлено наступне.

Як встановлено вище, сторони уклали усний договір про виконання ремонтних робіт у квартирі належній позивачам на праві власності. Досягли згоди щодо строків виконання робіт та ціни виконаних робіт, що сторонами не оспорюється.

Відповідачем виконано ремонтні роботи, що також сторонами не оспорювалось.

Відповідач у своїй зустрічній позовній заяві, посилаючись на те, що вона виконала усі зобов'язання за укладеним усним договором підряду, а позивачі з нею не розрахувались, просить суд стягнути суму боргу за виконані роботи в сумі 3000,00 грн..

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу.

ОСОБА_4 жодних належних та допустимих доказів наявності у позивачів заборгованості перед нею за виконані роботи, а також суми такої заборгованості суду не надала як на момент подачі позовної заяви так і під час розгляду справи. Позивачами заперечується факт наявності заборгованості за виконані роботи.

Отже, оскільки відсутні будь-які докази в обґрунтування позовних вимог за зустрічним позовом, суд дійшов висновку про необхідність відмовити відповідачу у задоволенні позовних вимог про стягнення заборгованості за виконані ремонтні роботи, за зустрічним позовом.

Оскільки позовні вимоги відповідача щодо стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних у зв'язку з простроченням розрахунку за проведення ремонтних робіт є похідними від позовних вимог про стягнення заборгованості за виконані ремонтні роботи, в задоволенні яких судом відмовлено - позовні вимоги в цій частині також не підлягають задоволенню.

На підставі ст.ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, керуючись 10, 11, 60, 88, 212-215 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок неякісного ремонту квартири та пошкодження майна - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, в 1/3 частці кожному 2033,20 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна та 1500,00 грн. на відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 понесені нею судові витрати 551,20 грн. суму сплаченого судового збору.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 понесені ним судові витрати 551,20 грн. суму сплаченого судового збору.

В іншій частині позовних вимог позивачам відмовити.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1, про стягнення грошових коштів за виконані роботи - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту його проголошення.

Повний текст рішення виготовлено 18.08.2016 року.

Суддя: Н.Г.Таран