печерський районний суд міста києва
Справа № 757/280/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

20 травня 2016 року Печерський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді - Гладун Х.А., при секретарі - Кулаковій І.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Головне управління Державної міграційної служби у м.Києві про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації,

В С Т А Н О В И В :

у січні 2016 року Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати Відповідача таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 та зняти його з реєстраційного обліку. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є власником вказаної квартири , перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачем, а тому вона була зареєстрована в даній квартирі. Разом з тим, шлюбні стосунки між сторонами розірвано, відповідач добровільно залишила спірне жиле приміщення в серпні 2009 року, однак відмовляється добровільно знятись з реєстраційного обліку, що порушує права позивача. На даний час відповідач проживає за кордоном.

Позивач, його представник в судовому засіданні підтримали позов з викладених в ньому підстав, просили задовольнити в повному обсязі, проти заочного розгляду не заперечували.

22.04.2016 засобами поштового зв`язку представником третьої особи на адресу суду направлено клопотання про розгляд справи у їх відсутність.

Відповідач в судове засідання не з»явилась, про час розгляду справи повідомлена належним чином, про причину неявки суд не повідомила.

Відповідно до ст.224 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, заслухавши пояснення позивача, та його представника, дослідивши письмові докази у справі, приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування на 1/2 квартири від 28.03.2003 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Смекаліною Л.Т., за реєстраційним номером № 973 (а.с. 8), що також підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 9) та на підставі свідоцтва на право на спадщину за законом на 1/2 частину вказаної квартири, посвідченого державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Н.В., за реєстраційним номером №6-91 (спадкова справа №734/2014) (а.с. 11), що також підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с. 10).

У вказаній квартирі з 2003 р. зареєстрованим значиться відповідач (а.с. 12), який згідно доводів позивача з серпня 2009 р. в ній не проживає без поважних причин, що також підтверджується Актами комісії ДП «Еко», затвердженими директором ДП «Еко» від 25.11.2015 р. та 30.03.2016 р. про підтвердження проживаючих за адресою: АДРЕСА_1

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу від 16.07.2009 р., виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві шлюб між сторонами було розірвано.

Відповідно до ст. 319 ч. 1 ЦК України, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 321 ч. 1 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Усунення перешкод власник може вимагати навіть тоді, коли ці перешкоди не пов'язані з позбавленням його володінням майном.

Стаття 72 Житлового кодексу Української РСР визначає порядок визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та передбачає, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Також згідно ч. 1 ст. 71 Житлового кодексу Української РСР жиле приміщення за тимчасової відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається протягом шести місяців.

Оскільки Відповідач не є членом сім'ї Позивача, у квартирі Позивача тривалий час без поважних причин не проживає, квартиру залишив добровільно, але значиться зареєстрованим у ній, то суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

У відповідності до ст. 88 ЦПК України з Відповідача на користь Позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 487 грн. 20 коп.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 319, 321, 391 ЦК України, ст..ст. 71, 72 ЖК України, ст.ст. 10, 11, 57, 60, 88, 209, 212-215, 224-228 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Головне управління Державної міграційної служби у м.Києві про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 та зняти ОСОБА_2 з реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 487,20 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається Апеляційному суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя Х.А. Гладун