overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 706/788/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2016 року Христинівський районний суд Черкаської області

в складі:

головуючого - судді Олійника М.Ф.,

за участюсекретаря Рибчинецької Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Христинівці Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Просила розірвати шлюб між сторонами, зареєстрований 23.10.1988 р. у Сичівській сільській раді Христинівського району, актовий запис № 6, посилаючись при цьому на те, що подружнє життя у них не склалось, оскільки вони мають різні погляди на сім'ю та сімейні обов'язки. Шлюб існує формально і подальше його збереження суперечить їх інтересам.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилась, проте від неї до суду надійшла заява з проханням розглянути справу без її участі, у заяві також зазначено, що вона позов підтримує повністю.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, проте від нього до суду надійшла заява з проханням розглянути справу без його участі, у заяві також зазначено, що він позов визнає повністю.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2

Дослідивши письмовий доказ: свідоцтво про укладення шлюбу сторін, суд вважає, що позов підлягає задоволенню повністю з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 23.10.1988 р. у Сичівській сільській раді Христинівського району, актовий запис № 6.

Шлюб між сторонами існує лише формально. Подальше спільне проживання сторін неможливе. Примирення між ними виключається.

Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін,що має істотне значення, то шлюб підлягає розірванню.

Керуючись ст.ст.105 ч.3, 110 ч.1, 112 СК України, ст.ст. 60, 212-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 23.10.1988 року у Сичівській сільській раді Христинівського району Черкаської області, актовий запис № 6.

Після розірвання шлюбу залишити за ОСОБА_1 право надалі іменуватись прізвищем «ОСОБА_1».

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області через Христинівський районний суд Черкаської області шляхом подачі в десятиденний строк з дня отримання копії рішення апеляційної скарги.

Суддя: М.Ф. Олійник
Провадження № 2/752/4931/16
РІШЕННЯ

Іменем України

31.08.2016 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Литвиненко Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,-

встановив :

Сторони по справі перебувають в зареєстрованому шлюбі з 28.06.2008 року . Від шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що сімейне життя склалося невдало по причині того, що між ними склалися вкрай негативні стосунки, оскільки вони люди різних поглядів на життя, різних вподобань. Внаслідок чого сторони не підтримують сімейно-шлюбні стосунки, ведуть окреме господарство, мають окремий бюджет, до примирення не прагнуть, просить шлюб розірвати.

До суду сторона позивача та сторона відповідача подали клопотання про розгляд справи за їх відсутності, крім того просили шлюб розірвати .

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позовна заява про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з наступних підстав.

Між сторонами справі було укладено шлюб 28.06.2008 року, про що Відділом РАЦС Солом"янського РУЮ в м. Києві було вчинено актовий запис № 769 та видано Свідоцтво про шлюб НОМЕР_1.

Від вказаного шлюбу сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3 , що стверджується Свідоцтвом про шлюб НОМЕР_2 , від 06 лютого 2010 року .

В даний час дитина проживає спільно зі своєю матір"ю позивачкою по справі. Судом встановлено, що між сторонами склалися негативні стосунки, оскільки сторони по справі мають різні погляди на життя, різні вподобання, внаслідок чого між подружжям не підтримуються сімейно-шлюбні стосунки, сторони по справі мають кожен свій бютжет, не ведуть спільного господарства, не проживають, практично їх сім"я повністю розпалася і її збереження стало неможливим та не суперечить інтересам подружжя .

У відповідності до вимог ст.. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається .

За наведеного вище шлюбу між сторонами фактично розпався і примирення між ними неможливе в зв"язку з чим, суд вважає ,що позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Керуючись ст.112 СК , ст.ст.10, 50, 212, 213, 215 ЦПК України, -

Вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 28.06.2008 року, актовий запис 769, зроблений в РАЦС Солом"янського РУЮ м. Києва між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення . Особи , які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційного скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом .

Суддя :
Провадження по справі № 2/752/4862/16
У Х В А Л А

29.08.2016 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко О.Л., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист майнових і немайнових прав, стягнення матеріальної шкоди, заподіяної злочинними діями, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернулась з позовом про захист майнових і немайнових прав, стягнення матеріальної шкоди, заподіяної злочинними діями.

Одночасно позивачем подано заяву про забезпечення позову, в якій вона, посилаючись на загрозу посягання на її майно з боку відповідача, просить вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони відповідачу у будь-який спосіб посягати та проникати до квартири позивача за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до с.151 ч.1 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову.

Згідно ст.151 ч.2 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено:

1)причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов;

2)вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

3)інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Перелік видів забезпечення позову міститься у ст.152 ч.1 ЦПК України. Даний перелік не є вичерпним.

Згідно п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду до задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що між сторонами дійсно виник спір з приводу відшкодування шкоди, однак в заяві про забезпечення позову заявник не навела доводів, яким чином накладення арешту на квартиру позивача забезпечить виконання рішення суду у випадку задоволення її позовних вимог, що дозволяє зробити висновок про невідповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати заявник, заявленим позовним вимогам.

За таких обставин заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.151,153 ЦПК України ,-

УХВАЛИЛА:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист майнових і немайнових прав, стягнення матеріальної шкоди, заподіяної злочинними діями відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва через Голосіївський районний суд м.Києва протягом п`яти днів з моменту отримання її копії.

Суддя:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-н/753/596/16
СУДОВИЙ НАКАЗ
"05" вересня 2016 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва ЦИМБАЛ І.К. розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція», про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_2, відповідно до ст. ст. 610,611,614,615 ЦК України, п. 3 ч. 1 ст. 96, ст. ст. 98, 99, 102-104 ЦПК України,
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4. Строк пред'явлення до виконання один рік.
Суддя_________________ Цимбал І.К.
Згідно зі статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку встановленого ч. 1 ст. 105 цього Кодексу залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності "_____" ________________ 2016 року.
Строк пред'явлення до виконання 1 рік.
Суддя ____________________ І.К. Цимбал
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Відмітки про виконання судового наказу
Інші відмітки _______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 219/8152/16-ц
СУДОВИЙ НАКАЗ
02 вересня 2016 року
Суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Фролова Н.М.
Публічного акціонерного товариства «Центренерго» в особі структурного підрозділу
Вуглегірська ТЕС ПАТ «Центренерго»
про стягнення заборгованості по комунальним послугам
відповідно до ст. 20 ЗУ "Про житлово-комунальні послуги", ст.ст.102,103 ЦПК України
1.Стягнути солідарно з:
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1; ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_2; ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_3.
2. Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь стягувача судовий збір в сумі 229 гривень 67 копійок;
3.Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь стягувача судовий збір в сумі 229 гривень 67 копійок;
4. Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь стягувача судовий збір в сумі 229 гривень 67 копійок;
5. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Згідно зі ст. 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування . Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особам, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Заява боржника про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви. ( стаття 105 1 ЦПК України).
Відповідно до ст. 106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ, набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя
Суддя Н. М.Фролова
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 серпня 2016 року суддя Подільського районного суду м.Києва Ларіонова Н. М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, Обслуговуючого кооперативу «Індивідуальних забудовників «Новосел» про визнання незаконним рішення органу місцевого самоврядування та визнання недійсним державного акту на права власності на земельну ділянку, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшла позовна заява, в якій позивач просить визнати незаконним рішення Київської місцевої ради від 23.04.2009 р. № 450/1506 про передачу земельної ділянки Обслуговуючому кооперативу «Індивідуальних забудовників «Новосел», а також визнати недійсним Державний акт на право власності на земельну ділянку.

При подачі позову позивачем сплачений судовий збір у розмірі 551,2 грн.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що вищевказаний позов слід залишити без руху за таких підстав.

Згідно ст.6 ч.3 Закону України «Про судовий збір» у разі об'єднання в позовній заяві двох і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовні ОСОБА_2 є позовними вимогами немайнового характеру, ставка судового збору по яких, згідно ст.4 ч.2 п.1 п.п.2 Закону України «Про судовий збір», встановлена для фізичної особи 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що дорівнюється 551, 2 грн.

Позивачем заявлені дві вимоги немайнового характеру, тому сума судового збору за його позовом становить 1 102,4 грн. (2 х 551,2 грн.)

Таким чином, для розгляду Подільським районним судом м.Києва вищевказаного позову в поданій редакції позивачу необхідно доплатити судовий збір до державного бюджету (отримувач коштів - УДКСУ в Подільському районі м.Кииєва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975298, банк отримувача - ГУ ДКСУ у м.Києві, код банку отримувача (МФО) - 820019, рахунок отримувача - 0008, код класифікації доходів - 22030001) в розмірі 551,2 грн.

На підставі ст. 121 ч.1 ЦПК України вищевказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення вищевказаних недоліків з роз'ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін вищевказана позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.121 ч.1 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, Обслуговуючого кооперативу «Індивідуальних забудовників «Новосел» про визнання незаконним рішення органу місцевого самоврядування та визнання недійсним державного акту на права власності на земельну ділянку, надавши позивачеві строк для усунення недоліків в 3 (три) дні з дня отримання копії ухвали, в інакшому випадку позов вважати неподаним та повернути позивачеві.

Ухвала в частині сплати судових витрат може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня отримання ухвали.

СуддяН. М. Ларіонова
Провадження № 2-4879/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Калініченко О.Б.

при секретарі - Слободянюк А.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів, визначення місця проживання дитини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась з позовною заявою, в якій просила розірвати шлюб, укладений сторонами, стягнути аліменти на утримання їх неповнолітній доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання якої просила визначити разом з матір'ю.

Відповідач звернувся із зустрічною позовною заявою про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі у її вихованні.

Суд, дослідивши зустрічну позовну заяву, вважає, що у прийнятті зустрічного позову слід відмовити, виходячи з наступного.

За правилами ст.123 ЦПК України відповідач має право до або під час попереднього судового засідання пред'явити зустрічний позов. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані та сумісний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони випливають з одних правовідносин або коли вимоги по них можуть зараховуватися.

З матеріалів справи вбачається, що вимога за зустрічним позовом випливає з сімейних відносин, але різних по суті правовідносин, зокрема усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі у її вихованні не є взаємопов'язаним з вимогами за первісним позовом, якими позивачка просить про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та визначення місця проживання дитини, тобто, має іншій предмет позову.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає різними предмети спору за даними позовами, вимоги по них не можуть зараховуватися, обраний відповідачем спосіб захисту права не впливає на вирішення предмету за первісним позовом, і, таким чином, взаємопов'язаність підстав первісного та зустрічного позовів відсутня, а тому їх сумісний розгляд не є доцільним.

При цьому відповідач не позбавлений права та можливості звернутися до суду з позовом за захистом своїх прав на загальних підставах.

Керуючись ст. 123 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити в прийнятті зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі у вихованні дитини.

Повернути ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 551,21 грн., сплачений на р/р 0010 згідно з квитанцією № 12 від 06.09.2016 року.

Роз'яснити право звернення до суду з позовною заявою з додержанням загальних правил щодо пред'явлення позову.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Провадження № 2-н/229/207/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2016 року м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Рагозіна С.О., розглянувши заяву Обласного комунального підприємства 'Донецьктеплокомуненерго' в "особі виробничої одиниці "Дружківкатепломережа" про видачу судового наказу про стягнення боргу за надану теплову енергію з ОСОБА_1,

ВСТАНОВИЛА:

06 вересня 2016 року заявник ОСОБА_2 комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго" в особі виробнича одиниця " Дружківкатепломережа" звернувся до Дружківського міського суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення боргу за теплову енергію з ОСОБА_1 В заяві заявник просить стягнути з боржника заборгованість за надані послуги за період з 12 грудня 2005 року по 31 липня 2016 року у загальній сумі 65 363,11 грн. та судовий збір у сумі 689,00 грн.

У пункті 9 Постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» №14 від 23.12.2011, зазначено, що наявність спору про право (пункт 2 частини третьої статті 100 ЦПК), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов'язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (частина третя статті 267 Цивільного кодексу України).

Заявник просить стягнути з боржника заборгованість за надану теплову енергію, яка утворилася за період з 12 грудня 2005 року по 31 липня 2016 року у загальній сумі 65363,11 грн., тобто поза межами строку позовної давності. Боржник має право заявити клопотання про застосування наслідків пропуску заявником строку позовної давності, і така вимога може бути вирішена тільки у позовному провадженні. У зв'язку з цим суддя вважає, що з заяви про видачу судового наказу вбачається спір про право і вона не підлягає прийняттю.

На підставі наведеного та керуючись ст. 100 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

відмовити у прийнятті заяви Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» в особі виробничої одиниці "Дружківкатепломережа" про видачу судового наказу про стягнення боргу за теплову енергію з ОСОБА_1.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя: С. О. Рагозіна