Справа № 464/6044/16-ц
пр.№ 2/464/1694/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.11.2016 року

Сихівський районний суд м. Львова в складі :

головуючого Мички Б.Р.

за участю секретаря судового засідання Янишин М.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа Шоста Львівська державна нотаріальна контора, про визнання права на майно, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, в якому просить визнати за нею та відповідачем ОСОБА_2 право власності на майно по 1/2 ідеальній частці за кожним у квартирі АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що квартира АДРЕСА_2 з часу приватизації належала їй, відповідачу ОСОБА_2 та їхній матері ОСОБА_4 в рівних частках, а саме по 1/3 ідеальній частці. 31.05.2008 року померла ОСОБА_4, після чого відкрилася спадщина на 1/3 ідеальну частку вказаної квартири, спадкоємцями після смерті якої є вона, відповідач ОСОБА_2, який є її братом та сином померлої, та мати спадкодавця відповідачка ОСОБА_3 В жовтні 2015 року вона звернулася із заявою до Шостої Львівської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини. однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку із відсутністю у неї документів про право власності на спадкове майно, а саме на вказану квартиру. Відповідач ОСОБА_2 відмовився їй надати такі документи, що позбавило її можливості подати їх нотаріусу для оформлення спадщини, і сам відмовляється надати такі документи в нотаріальну контору. Вказує, що вона і відповідач ОСОБА_2 постійно проживали із спадкодавцем, померлою ОСОБА_4, що в свою чергу свідчить про прийняття ними спадщини після смерті останньої. Відповідачка ОСОБА_3 є також спадкоємцем по смерті ОСОБА_4, однак у спірній квартирі не зареєстрована, будь-які інші докази постійного проживання її із спадкодавцем на час смерті останньої у неї відсутні, заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини нею не подано, а тому нею не прийнято спадщини по смерті доньки ОСОБА_4 За таких обставин, вважає, що спадкове майно по смерті матері ОСОБА_4, яким є 1/3 ідеальна частка у квартирі АДРЕСА_2, прийняте нею та відповідачем ОСОБА_2 в рівних частках, а саме по 1/6 ідеальній частці, а в цілому вона із відповідачем ОСОБА_2 набула право власності на 1/2 ідеальну частку у зазначеній квартирі кожен.

Позивач ОСОБА_1 та її представник в судовому засіданні позов підтримали в повному обсязі, та просять такий задоволити. В судове засідання, призначене на 16.11.2016 року не зявилися, позивач ОСОБА_1 подала заяву про слухання справи у її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, а тому суд вважає можливим розглянути справу у його відсутності.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, подала суду письмову заяву, в якій просить справу слухати у її відсутності, вказала, що вимоги позовної заяви визнає та не заперечує щодо задоволення таких.

Представник третьої особи Шостої Львівської державної нотаріальної контори в судове засідання не зявився, подав суду письмову заяву, у якій просить справу слухати у їхній відсутності, при вирішенні спору покладається на розсуд суду.

У зв'язку із неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося згідно із вимогами ч.2 ст.197 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, взявши до уваги пояснення позивача та його представника, зясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до переконання, що позовні вимоги слід задоволити з наступних підстав.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної власності позивачці ОСОБА_1 та відповідачу ОСОБА_2 та ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом №Г-24466 про право власності на квартиру, виданого Галицькою районною адміністрацією Львівської міської ради згідно з розпорядженням від 28.04.2001р. за № 568.

У відповідності до ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Згідно ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ч.2 ст. 370 ЦК України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Таким чином, частки кожного із співвласників ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_2 є рівними, а саме кожному із них належить по 1/3 ідеальній частці у вказаній квартирі.

Як вбачається із свідоцтва про смерть серії 1-СГ № 409726 від 09.10.2015р., 31.05.2008 року померла ОСОБА_4М, після смерті якої відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на 1/3 ідеальну частку у квартирі АДРЕСА_2, спадкоємцями за законом по смерті якої є її діти, позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2, а також її матір ОСОБА_3

Відповідно до ч.2 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

За вимогами ч.1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Згідно положень ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За вимогами ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За вимогами положень п.п. 210, 211 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої в Міністерстві юстиції України 03.03.2004 року за № 283/8882, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, свідоцтво про право на спадщину видається на підставі письмової заяви спадкоємців після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених ч.2 ст. 1270, ст. 1276 ЦК України, не раніше зазначених у цих статтях строків. Видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцями, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину, тобто тим, які постійно проживали разом із спадкодавцем чи подали заяву нотаріусу про прийняття спадщини. Доказом постійного проживання разом із спадкодавцем можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом із спадкодавцем; копія рішення суду, що набрало законної сили, про встановлення факту своєчасного прийняття спадщини; реєстраційний запис у паспорті спадкоємця або у будинковій книзі, який свідчить про те, що спадкоємець постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, та інші документи, що підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем.

Із довідки з місця проживання про склад сімї і прописки № 1908 від 25.07.2016 року, виданої ЛКП «Житловик-С» вбачається, що у квартирі АДРЕСА_2 зареєстровано троє осіб, а саме ОСОБА_2, ОСОБА_5 та ОСОБА_1; ОСОБА_4 проживала і була прописана у даній квартирі з 14.03.1989 р. по день смерті, померла 31.05.2008 року.

Із довідки ОКП ЛОР «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» № 2/15937 від 05.11.2015 року вбачається, що станом на 29.12.2012 року квартира АДРЕСА_3 зареєстрована за: ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_1

Із паспорта ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вбачається, що вони є зареєстрованими у ІНФОРМАЦІЯ_1.

Таким чином, суд приходить до переконання, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 постійно проживали із спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини, а відтак вважаються такими, що прийняли спадщину після смерті останньої.

Згідно із ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільський населений пункт уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, яка подається ним особисто.

Згідно ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Як встановлено в судовому засіданні така заява відповідачкою ОСОБА_3 подана не була, також така відсутня у спадковій справі № 305/2015 після смерті ОСОБА_4, померлої 31.05.2008 року, а отже спадщина по смерті останньої ОСОБА_3 не прийнята.

Таким чином, на підставі вищенаведеного, спадкове майно по смерті ОСОБА_4, яким є 1/3 ідеальна частка у квартирі АДРЕСА_2, прийняте позивачкою ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 в рівних частках, а саме по 1/6 ідеальної частки.

На підставі вищенаведеного, позивачці ОСОБА_4 та відповідачу ОСОБА_2 належить по 1/3 ідеальній частці у спірній квартирі АДРЕСА_2 згідно свідоцтва про право власності на квартиру, а також по 1/6 ідеальній частці у цій квартирі, як спадкове майно по смерті їхньої матері ОСОБА_4, а в цілому вони набули право власності по 1/2 ідеальній частці у зазначеній квартирі кожен.

Відповідно до ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Таким чином, з відповідачів на користь позивача слід стягнути 551,20грн. судового збору сплаченого нею при зверненні до суду з даним позовом.

На підставі ст.ст. 355, 368, 370, 1226-1270, 1272 та керуючись п.п. 210, 211 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої в Міністерстві юстиції України 03.03.2004 року за № 283/8882 /в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин/, ст.ст. 1, 3, 10, 11, 58-60, 88, 174, 197, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності на майно по 1/2 ідеальній частці за кожним у квартирі № 80 в будинку № 2а на вулиці Тернопільській в м.Львові.

Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 551,20 грн. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення, а особою, у відсутності якої таке було постановлено, - протягом того ж строку з дня отримання його копії.

Головуючий

Оригінал рішення виготовлено в одному примірнику, який зберігається в справі №464/6044/16-ц