Справа № 758/3590/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

02 червня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Зарицької Ю. Л. ,

при секретарі - Демченко Л. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Служба в справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з зазначеним вище позовом, мотивуючи його тим, що вона з відповідачем перебувала у шлюбу з 25.03.2005, який розірвано рішенням Подільського районного суду м. Києва від 11.10.2013. Позивачка зазначила, що від шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 Крім того, позивачка зазначила, що після розірвання шлюбу відповідач зник з її життя та життя спільної дитини, не цікавиться дитиною, нехтує своїми батьківськими обов'язками, ухиляється від виховання та утримання дитини, не проявляє батьківської турботи, місцезнаходження відповідача позивачці невідоме. Тому позивачка і звернулась до суду просила позбавити відповідача батьківських прав стосовно його неповнолітньої дитини ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, в твердій грошовій сумі у розмірі 1000 грн. від дня пред'явлення позову до досягнення дитиною повноліття. Також, позивачка просила судові витрати покласти на відповідача.

До початку судового засідання від представника позивача надійшла заява, в якій просив розглянути справу без його участі, позов підтримав в повному обсязі. Проти постановлення заочного рішення не заперечував.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

У разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи (ч. 4 ст. 169 та ст. 224 ЦПК України). З урахуванням зазначеного вище, суд приходить до висновку про можливість розгляду позову у відсутності сторін та постановлення заочного рішення по справі.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що з 25.03.2005 по 11.10.2013 сторони перебували у шлюбі (а.с. 8).

Від шлюбу сторони мають доньку - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 10).

З даних довідки, виданої ОСОБА_1 Шевченківським РУ ГУ МВС України в м. Києві від 28.11.2014 за № 59/23081 вбачається, що її колишній чоловік ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 перебуває в розшуку за Шевченківським РУ ГУ МВС України в м. Києві по ОРС № 10-1610 від 16.10.2014, як безвісті зниклий (місце перебування невідоме з 04.09.2014) (а.с. 11).

З даних довідки Ф-3 від 20.10.2015 за № 254 та довідки № 256 від 20.10.2015, виданих ТОВ «ЖИТЛО-СЕРВІС ГРУП» вбачається, що власником лицьового рахунку квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1, яка проживає за вказаною адресою без реєстрації, зареєстрований за вказаною адресою ОСОБА_4, 1984 р.н. (а.с.а.с. 12-13).

Комісією в складі ОСОБА_5 - практичний психолог, ОСОБА_6 - класовод 4-В класу, ОСОБА_7 - голова б/к 4-В класу складно Акт Обстеження житлово-побутових умов проживання родини неповнолітнього (неповнолітньої) ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_1, за адресою: АДРЕСА_1, затвердженого директором СШ-І-ІІІ стпенів № 277 Деснянського району м. Києва Сівак С.М. від 26.01.2016, відповідно висновку якого санітарний стан квартири добрий, створені належні умови для проживання та виховання дитини, мати добросовісно виконує свої обов'язки, після відвідування можна зробити висновок, що батько з сім'єю не проживає (а.с. 14).

Відповідно до Характеристики ОСОБА_9 учениці 4-В класу спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів № 277 Деснянського району м. Києва, остання проживає разом з матір'ю ОСОБА_1 у власній двокімнатній квартирі. Санітарний стан квартири добрий. Дитина має окреме місце для навчання та відпочинку. Забезпечена усім необхідним для розвитку та навчання (має форму, підручники, іграшки, комп'ютер тощо). Стосунки у родині добрі. Мати самостійно виховує доньку і добросовісно виконує свої обов'язки. Батько дитини з сім'єю не проживає та не бере участі у вихованні доньки ( не спілкується з учителями, не забирає дитину додому, не бере участь у батьківських зборах) (а.с. 15).

Начальником Служби в справах дітей Деснянської РДА в м. Києві Ніколаєвим Л.А. затверджено Акт № 42 обстеження житлово-побутових умов ОСОБА_2 від 27.01.2016 за адресою: АДРЕСА_2, відповідно до якого в квартирі чисто, квартира об лаштована сучасними меблями та сучасною побутовою технікою. Одну із кімнат займає дитина ОСОБА_2, іншу кімнату займає мати з чоловіком, умови проживання відповідають вимогам, створені всі належні умови для розвитку дитини, стосунки, традиції в сім`ї теплі та доброзичливі (а.с. 16).

Згідно висновку Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про доцільність позбавлення батьківських прав, вважає за доцільне позбавити батьківських прав ОСОБА_3 стосовно малолітньої дочки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі рішення комісії з питань захисту прав дитини (а.с. 18).

Статтею 150 СК України визначено обов'язки батьків щодо виховання та розвитку дитини.

У відповідності до ст. 164 СК України, мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він: 1) не забрали дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров'я без поважної причини і протягом шести місяців не виявляли щодо неї батьківського піклування; 2) ухиляються від виконання своїх обов'язків по вихованню дитини; 3) жорстоко поводяться з дитиною; 4) є хронічними алкоголіками або наркоманами; 5) вдаються до будь-яких видів експлуатації дитини, примушують її до жебракування та бродяжництва; 6) засуджені за вчинення умисного кримінального правопорушення щодо дитини.

Позбавлення батьківських прав є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов'язків, і способом захисту прав та інтересів дитини.

Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.03.2007 № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов'язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об'єктивного з'ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.

П. 16 зазначеної постанови визначено, що ухилення батьків від виконання своїх обов'язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов'язками.

Згідно з п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.03.2007 № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов'язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання (крім хронічного алкоголізму чи наркоманії) або з інших не залежних від неї причин.

Так, судом встановлено, що відповідач не виконує своїх обов'язків, оскільки не спілкується з дитиною, не піклується про її фізичний та духовний розвиток, навчання та не виконує інші обов'язки, що передбачені ст. 150 СК України.

Однак, враховуючи, що відповідач перебуває у розшуку як безвісті зниклий і його місце перебування невідоме з 04.09.2014, суд не може розцінювати невиконання обов'язків відповідача як ухилення від виховання дитини, оскільки позбавлений можливості встановити наявність винної поведінки відповідача, саме свідоме нехтування ним своїх обов'язків, а також те, що відповідач не бере участь у вихованні дитини без поважних причин.

Відповідно до вимог ст. 180 СК України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до вимог ст. 166 СК України, батьки позбавлені батьківських прав не звільняються від обов'язку щодо утримання своїх дітей.

Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Суд, відповідно до ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів враховує такі обставини: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 184 СК України передбачено, що якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Так, позивачкою, в порушення вимог зазначеної статті, не обґрунтовано стягнення з відповідача аліментів в твердій грошовій сумі, оскільки суду не надано жодних доказів на підтвердження тих обставин, що відповідач має нерегулярний, мінливий дохід або частину доходу одержує в натурі, а тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачки аліменти на утримання доньки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, в розмірі 1/4 частки заробітку (доходу) (але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку) щомісячно, починаючи з 02.06.2016 року та до повноліття ОСОБА_2.

З урахуванням зазначеного вище, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню.

На підставі ст.ст. 150, 164-166, 176, 180-184 СК України, ст. 15, 17 Закону України «Про охорону дитинства», керуючись ст.ст. 10, 11, 209, 212, 214, 215, 224-226 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) аліменти на утримання доньки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, в розмірі 1/4 частки заробітку (доходу) (але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку) щомісячно, починаючи з 02.06.2016 року та до повноліття ОСОБА_2.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, на користь держави судовий збір в розмірі 551 (п'ятсот п'ятдесят одну) гривню 20 (двадцять) копійок.

Рішення в частині стягнення аліментів на утримання дитини у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Ю. Л. Зарицька