Номер провадження 2 /522/3461/16
У Х В А Л А

17 листопада 2016 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Свяченої Ю.Б,

при секретарі Шеян І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, за участю третьої особи Першої Одеської державної нотаріальної контори про визнання правочину недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, за участю третьої особи Першої Одеської державної нотаріальної контори про визнання правочину недійсним.

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді, в котрій вона посилається на те, що їй судом не було надано можливості задавати питання свідкам, які були допитані в судовому засіданні. Вищевикладене викликає у відповідачки сумнів у обєктивності та неупередженості судді.

ОСОБА_1 та її представник у судовому засіданні підтримали вищевказану заяву та просили її задовольнити. ОСОБА_1 також вказала, що підставою для відводу судді є та обставина, що суддя не задовольнила її клопотання про виклик свідка ОСОБА_3

Представники ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечували проти задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід судді, та зазначили, що доводи щодо сумніву у обєктивності та неупередженості судді є безпідставними, необґрунтованими та такими, що виражають неповагу до суду.

Представник Першої Одеської державної нотаріальної контори у судовому засіданні залишила питання про відвід на розсуд суду.

Суд, який розглядає справу, має бути «безстороннім» і «незалежним» за ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і засад цивільного судочинства.

Розглядаючи питання безсторонності з двох точок зору, Європейський Суд з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» від 28.11.2002 року зазначив, що по-перше, йдеться про суб'єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці.

Зокрема, суд не повинен суб'єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне.

По-друге, слід застосувати об'єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву; крім того, поняття незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою (рішення у справах: «Білуха проти України» від 09.11.2006 року п. п. 49, 54; «Бочан проти України» від 03.05.2007 року, п. 66; «Агрокомплекс» проти України» від 06.10.2011 року, п. 136; «ОСОБА_4 проти України» від 09.01.2013 року, п. п. 103, 107).

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді, вислухавши думки сторін, суд вважає, що дана заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Суд вважає безпідставним посилання ОСОБА_1 на те, що їй судом не було надано можливості задавати питання свідкам, виходячи з наступного.

Всі учасники процесу користувались рівними правами під час судового розгляду, мали можливість висловити свою позицію з усіх питань, що ставилися на обговорення судом, повною мірою користуючись наданими процесуальним законом та судом правами, що стало реалізацією принципу на забезпечення рівності перед судом та законом.

Доводи ОСОБА_1 з приводу того, що суддя не задовольнила її клопотання про виклик свідка ОСОБА_3, також є безпідставними, оскільки клопотання відповідачки про виклик свідків надійшло до суду одночасно з заявою про відвід судді, а саме 29 червня 2016 року.

Посилання на упередженість та зацікавленість судді у вирішенні справи у судовому засіданні доведені не були, тому взяті до уваги бути не можуть як такі, що ґрунтуються на непідтверджених домислах. Отже, законних підстав для відводу складу суду не встановлено.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 20 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу, якщо, зокрема, є обставини, які викликають сумнів в обєктивності та неупередженості судді.

Доводи заяви про відвід не можуть ґрунтуватися на міркуваннях, що мають на меті обмежити або поставити під сумнів право іншої сторони на забезпечення та реалізацію своєї участі у розгляді справи.

Обставини, викладені в заяві відповідачки про відвід є необєктивними та такими, що порочать правосуддя та формують негативні емоції, що перешкоджає обєктивному формуванню внутрішнього переконання при винесенні рішення.

Тому суд не знаходить підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід судді.

Керуючись ст. ст. 20, 23, 24, 208-210 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, за участю третьої особи Першої Одеської державної нотаріальної контори про визнання правочину недійсним, - відмовити.

Продовжити слухання справи у тому ж складі суду.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Свячена Ю.Б.