overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
пр. № 2/759/4084/16
ун. № 759/8522/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2016 року Святошинський районний суд м. Києва у складі судді: Лук'яненко Л.М., при секретарі: Скляренко В.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Київське автотранспортне підприємство 13054» про зобов'язання видати довідку,-

встановив:

В провадженні Святошинського районного суду м. Києва знаходиться вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 21 червня 2016 року відкрито провадження по справі.

В судовому засіданні 21.07.2016 року представник позивача ОСОБА_2 подала заяву про про забезпечення доказів по справі, а саме просить витребувати з Київської обласної державної адміністрації належним чином завірені копії документів, на підставі яких ОСОБА_1 26.11.1992 року було видано посвідчення категорії НОМЕР_1 як ліквідатору наслідків аварії на ЧАЕС у 1986 році .. Клопотання мотивує тим, що отримання вищевказаної інформації необхідно для всебічного та повного розгляду справи.

В судове засідання сторони з»явились, позивач та представник позивача клопотання підтримали, представник відповідача не заперечував проти задоволення клопотання.

Суд, дослідивши матеріали справи дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Відповідно до ст.135 ЦПК України така заява розглядається судом, який розглядає справу, з повідомленням осіб, які беруть участь у справі, присутність цих осіб не є обов»язковою. Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Беручи до уваги предмет спору, заявлені позовні вимоги і наявні у матеріалах справи докази, а також враховуючи, що обставини цивільних справ з'ясовуються судом на засадах змагальності, суд вважає, що підлягають витребовування письмові докази за заявленим клопотанням представником позивача.

За вищевикладених обставинах, керуючись ст. ст. 57-60, 64, 137 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Клопотання представника позивача задовольнити.

Витребувати у Київської обласної державної адміністрації (м. Київ, пл.. Л. Українки,1) належним чином завірені копії документів, на підставі яких ОСОБА_1 26.11.1992 року було видано посвідчення категорії НОМЕР_1 як ліквідатору наслідків аварії на ЧАЕС у 1986 році.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Л.М.Лук'яненко
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" липня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М., перевіривши виконання вимог ст. ст. 119, 120 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк», Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» про поділ майна спільної сумісної власності,-

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк», Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» про поділ майна спільної сумісної власності.

Ухвалою суду від 07 липня 2016 року дану позовну заяву залишено без руху як таку, що не відповідала вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України, та надано строк для усунення недоліків до 22 липня 2016 року, але не більше трьох днів з дня отримання ухвали.

Однак вимоги ухвали суду позивачем виконано не в повному обсязі, а саме наявні розбіжності між вказаною ціною позову та оцінкою вартості майна і грошових коштів у прохальній частині позовної заяви.

Крім того, на підтвердження ціни позову та належного розміру сплати судового збору не зазначені будь-які докази щодо наявності спірного майна, часу його придбання та його дійсної вартості на час подачі позову.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р., якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення, але не більше 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Згідно ч.2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає вимоги, визначені ст. ст. 119, 120 ЦПК України, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За викладених обставинах заява підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 119-121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк», Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» про поділ майна спільної сумісної власності вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду в загальному порядку передбаченому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И [1]

21 липня 2016 року Колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва

в складі: головуючого - Немировської О.В.

суддів - Крижанівської Г.В., Чобіток А.О.

при секретарі - Сірій О.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 14 березня 2016 року,

встановила:

у грудні 2015 року позивач звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що спільне життя та збереження сім'ї з відповідачем вважає неможливим.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 14 березня 2016 року позов задоволено, шлюб між сторонами розірвано.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати та ухвалити нове про відмову в задоволенні позову, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права.

В судовому засіданні ОСОБА_2 заявив клопотання про надання строку для примирення подружжя.

Відповідно до ч.5 ст.191 ЦПК України, у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Відповідно до положень ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Пунктом 10 Постанови Пленуму ВСУ від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя року» роз'яснено, що при визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Згідно п.7 ч.1 ст.201 ЦПК України, суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 29 грудня 2012 року, від шлюбу мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1

Враховуючи викладене, з метою збереження сім'ї сторін по справі, а також враховуючи інтереси малолітньої дитини сторін, суд вважає за необхідне надати сторонам строк для примирення два місяці та у зв'язку з цим зупинити провадження по справі.

Керуючись ч.5 ст.191, п.7 ч.1 ст.201 ЦПК України , колегія суддів,

ухвалила:

клопотання ОСОБА_2 задовольнити.

Надати сторонам по справі строк для примирення терміном на два місяці, провадження по справі на час примирення зупинити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в касаційному порядку протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді

№ справи: 761/36957/15-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/6341/2016

Головуючий у суді першої інстанції:Осаулов А.А.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
Справа № 234/8075/16-ц
Провадження № 2/234/3588/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2016 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області у складі:

головуючої судді- Демидової В.К.,

при секретарі - Синельник І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Краматорську

цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

20 травня 2016 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Свої вимоги мотивує тим, що з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі з 27 листопада 1993 року, який був зареєстрований в відділі реєстрації актів громадського стану м. Краматорська Донецької області, актовий запис № 1485. Від шлюбу мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає з відповідачкою. Подружні відносини з відповідачкою були припинені з серпня 2014 року, в зв'язку з тим, що в них різні характери та різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Вважає подальше спільне проживання недоцільним, примирення неможливим.

Суперечок щодо місця проживання дитини та по розподілу майна немає.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, вказавши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідачка ОСОБА_2.в судове засідання не з'явилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, вказавши, що на розірвання шлюбу згодна.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін.

Вивчивши матеріали справи, суд знаходить заявлений позов обґрунтованим, та таким що підлягає задоволенню.

Так, в судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 27 листопада 1993 року. Від шлюбу мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає з відповідачкою.

Сторони припинили подружні стосунки з серпня 2014 року, через те, що в них різні характери та різні погляди на життя, між ними відсутнє взаєморозуміння.

З'ясувавши фактичні взаємини сторін, що втратили почуття любові і поваги один до одного, суд вважає встановленим, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них , що має істотне значення.

При таких обставинах, суд вважає за можливе розірвати шлюб між сторонами.

Керуючись ст.ст.110, 112 СК України, ст.ст.10, 11, 14, 60, 212, 213, 214 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженцем м. Краматорська Донецької області та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженкою м. Краматорська Донецької області, зареєстрований 27 листопада 1993 року в відділі реєстрації актів громадського стану м. Краматорська Донецької області, актовий запис № 1485- розірвати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається в Апеляційний суд Донецької області через Краматорський міський суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В.К.Демидова
УХВАЛА

241/1483/16-ц

2/241/260/2016

02.08.2016 року суддя Першотравневого районного суду Донецької області Скудін В.Є., при вирішенні питання про відкриття провадження, розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, « Про ?????????????»,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява , яка названа заявником позовною, але не відповідає вимогам ст. 119 ч.2 ЦПК України.

Відповідно до ст. 119 ч.2 ЦПК Уераїхни, (яка є вимогливою ) п. 3) зміст позовних вимог;( а не неприязне них відносин з відповідачем), Частина 4. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Згідно до ст. 3 ЦПК України, Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відносно до ст. 15 ЦПК України, Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо:

1) захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав…

В заяві викладені неприязнені відносини з ОСОБА_2. Які права заявника порушені, невизнані або оспорювані не відомо.

Згідно до ст. 4 ЦПК України, Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно до ст. 16 ЦК України, Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов'язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Із заяви не можливо встановити який спосіб захисту обрав заявник.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, Особа, яка бере участь у справі, має право на правову допомогу, яка надається адвокатами або іншими фахівцями у галузі права в порядку, встановленому законом. Безоплатна правова допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правової допомоги.

Заявнику необхідно визначитися зі способом захисту своїх прав і вимог.

Згідно до вимог ст.121 ч.1 ЦПК України, Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.121 ч.1 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, « Про ?????????????», залишити без руху і надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання нею ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Є.Скудін
Справа № 128/2537/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2016 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Бондаренко О.І.

при секретарі Нагірняк Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 02.12.1994 року зареєструвала шлюб з відповідачем по справі у виконавчому комітеті Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, про що було зроблено актовий запис № 120. В шлюбі у сторін дітей немає. Від шлюбу мають двох дітей: неповнолітню доньку ОСОБА_3 та повнолітнього сина ОСОБА_4.

Сімейне життя не склалося, оскільки сторони мають різні погляди на сімейне життя, різні інтереси, уподобання, вони перестали розуміти один одного, кожен живе окремим життям, шлюбні стосунки не підтримують понад рік.

Позивач дійшла до твердого висновку, що шлюб існує лише формально, подальше збереження шлюбу є неможливим, а тому звернулася до суду з даним позовом.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, надала суду заяву в якій просить розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує, не наполягає на стягненні з відповідача судових витрат, просить позов задоволити. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище «Тімченко».

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, надав до суду заяву, в якій просить справу розглянути в його відсутність, позов визнає та не заперечує проти розірвання шлюбу з позивачем.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, оскільки у подружжя не склалось сімейне життя, непорозуміння між ними є тривалими, а не тимчасовими, на примирення позивач не погоджується.

За таких обставин суд вважає, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу не є можливим та суперечить інтересам кожного з них.

Керуючись ст.ст. 110-112 СК України, ст.ст. 3, 10, 11, 12, 15, 27, 31, 197, 209, 212- 215 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Шлюб, зареєстрований 02.12.1994 року в виконавчому комітеті Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, про що було зроблено актовий запис № 120 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачу залишити «Тімченко».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Вінницької області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час оголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Справа № 265/3904/16-ц
Провадження № 2/265/1585/16
У Х В А Л А

про забезпечення позову

01 серпня 2016 року місто Маріуполь

Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Щербіна А.В.,при секретарі Себко Г.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Маріуполі заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Коровіної Наталі Георгіївни про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

04 липня 2016 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя з позовом до ОСОБА_3 про стягнення суми боргу. Просить суд стягнути з відповідача суму боргу за договором позики у розмірі 21 912 гривень, 3 % річних - 995,94 гривень, проценти від суми боргу у сумі 8 253,87 гривень, а також судовий збір, у зв'язку з чим він звертається до суду.

05 липня 2016 року по справі було відкрито провадження.

26 липня 2916 року судом прийнята ухвала про забезпечення доказів.

01 серпня 2016 року до адреси суду від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Коровіної Н.Г., діючої на підставі договору про надання правової допомоги, надійшла заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1, яка належить відповідачу ОСОБА_3

Дослідивши викладені обставини , суд вважає необхідним задовольнити заяву про забезпечення позову з наступних підстав.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Статтею 152 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

З урахування тих обставин, що між сторонами виник спір, вбачаючи можливість відповідачки у будь-який час розпорядитися належним їй нерухомим майном, що може виключити виконання судового рішення у майбутньому, суд вважає доцільним вжити заходи забезпечення позову по суті поданої заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 151-153 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Коровіної Наталі Георгіївни про забезпечення позову, - задовольнити.

2. Накласти арешт на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1, яка належить відповідачу ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно.

3. Копію ухвали направити для виконання до Четвертої маріупольської державної нотаріальної контори.

4. Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Донецької області через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження протягом п'яти днів з дня постановлення ухвали апеляційної скарги. Подача апеляційної скарги не перешкоджає її виконанню.

Суддя ________________________
29.07.2016 Справа № 756/9162/16-ц
Оболонський районний суд м. Києва
СУДОВИЙ НАКАЗ
29 липня 2016 року унікальний № 756/9162/16-ц
провадження №2-н/756/148/16
Суддя Оболонського районного суду м. Києва Маринченко М.М., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МЖК «Оболонь-комфорт» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, відповідно до ст.ст. 509, 526, 527, 530 ЦК України, ст.ст. 64, 66-68, 162 ЖК Української РСР, ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМ України від 24 січня 2006 року № 45, ст.18 Правил надання послуг з центрального опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою КМ України від 21 липня 2005 року № 630, ст.ст. 95-97 ЦПК України,
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та має містити відомості, визначені ст. 105 ЦПК України.
У разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання. Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Судовий наказ набрав законної сили «_____»_______________20____ року.
Строк пред'явлення судового наказу до виконання «__________» рік.
Судовий наказ видано стягувачу «_____»_______________20____ року.
Суддя М.М. Маринченко