Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" липня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Ластовка Н.Д., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права вимоги та права власності,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на грошові кошти.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статі 119 Цивільного процесуального кодексу України, як передбачено нормою даної статті, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до положень ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890,00 грн.).

Як роз'яснено у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статі 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статі 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статі 207 ЦПК).

При зверненні з цим позовом до суду позивачем не долучено докази, які мали підтвердити сплату судового збору в розмірі визначеному ст. 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи із визначеної позивачем у позовній заяві ціни позову, факт відсутності платіжних документів про сплату судового збору підтверджується Актом від 24 червня 2016 року за № 89, який складено працівниками канцелярії суду, що при розкритті конверту, надісланого від ОСОБА_1 у додатку відсутні квитанції про сплату судового збору, що зумовлює залишення позовної заяви без руху та надання строку для усунення недолікові, як це передбачено ч.1 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України .

Звертаю увагу, що при зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКСУ в м. Києва, отримувач УДКСУ у Дніпровському районі м. Києва.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на стадії подання позову позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення, оскільки від того наскільки правильно обрано спосіб судового захисту, залежить значною мірою і правильне вирішення спору та своєчасний і швидкий розгляд справи.

Оскільки розгляд справи проводиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, особи які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів, повинні повно викладати обставини справи, якими вони обґрунтовують свої вимоги, з посиланням на відповідні докази.

З матеріалів справи випливає, що позивач пред'явила позов до ОСОБА_2, ОСОБА_3, однак не обґрунтувала зміст своїх позовних вимог до них належним чином та не зазначила відповідних доказів на підтвердження зазначених обставин.

У позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідачів про визнання за нею права власності на грошові кошти, набуті за договорами відступлення права вимоги, не викладено, яким чином вона набуває статус вкладнику у зазначенні пункту 4 частини першої статті 2 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» з 30.01.2015 тобто ті юридично значимі факти, на основі яких звертається до суду та обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або наявність підстав для звільнення від доказування.

Також позивачу необхідно обґрунтувати спосіб захисту своїх прав, а саме зазначити підстави визнання за нею права власності на грошові кошти, які вона набула відповідно до договору відступлення права вимоги (цесії) від 30.01.2015 за договором банківського вкладу, оскільки на момент звернення до суду з цим позовом існує чинний договір дарування від 15.05.2015.

Крім цього з матеріалів справи випливає, що вказані кошти на які позивачі просять визнати право власності знаходяться на рахунках відкритих у ПАТ «Златобанк», згідно з договором банківського вкладу.

Отже, позивачу необхідно у своїй позовній заяві зазначити та обґрунтувати чи зверталася вона до банку з вимогою про повернення суми вкладу в порядку цесії (переуступки права вимоги), якщо зверталася, то коли саме та чим це підтверджується, чи було ідентифіковано осіб, які мають право вимоги по даним вкладам.

Крім того, при цесії відбувається заміна кредитора у основному зобов'язанні в силу договору, тобто новий кредитор при переведенні боргу набуває всіх прав старого і займає його місце в основному зобов'язанні, а саме на отримання в певній сумі грошових коштів на умовах, що існували на момент переходу цих прав, у якому боржником є банк, який має обов'язок по належному виконанню операцій по рахунку.

Також, заявляючи вимогу про визнання права власності на кошти, що перебувають у банківській установі, позивач має визначитися з колом учасників процесу, оскільки дане рішення може вплинути на права та обов'язки ПАТ «Златобанк».

Враховуючи принцип диспозитивності, суд обмежений у можливості виявляти свою ініціативу. Суд зобов'язаний вирішувати спори лише в межах заявлених фізичними чи юридичними особами вимог і на підставі поданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказів. Таким чином, суд позбавлений можливості визначити норми матеріального права, якими регулюються відповідні відносини, та на підставі цих норм вирішити справу.

Таким чином, якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права вимоги та права власності - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати три дні з дня отримання заявником копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я