Яготинський районний суд Київської області
ун. № 382/138/16-ц
пр. № 2/382/133/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2016 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Бурзель Ю.В.,

за участю секретаря Нікішина П.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Яготині Київської області справу за позовом ОСОБА_1 до Яготинської районної державної нотаріальної контори, третя особа Головне територіальне управління юстиції у Київській області, про визнання незаконною постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зобовязання видати свідоцтво про право на спадщину, визнання незаконною перевірки,

в с т а н о в и в:

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом.

Зазначав, що 10 червня 2015 року померла його мати.

У передбачений законом строк він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та надав оригінал правовстановлюючого документа на спадкове майно державний акт ІV-КВ №043672 на право приватної власності на землю.

Нотаріус усно відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказану земельну ділянку, оскільки державний акт є незаконним, має дописку в тексті документа.

Разом із тим за вказаним державним актом він отримує від орендаря орендну плату, дописка, яка виявлена у документі нотаріусом, не є допискою, а лише має ознаки дописки, літера у державному акті після її первісного вірного друкування була зіпсована стороннім джерелом природа виникнення даного зіпсування йому невідома.

У подальшому нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Посилаючись на те, що у нотаріуса не було перешкод для вчинення нотаріальної дії, просив визнати незаконною постанову державного нотаріуса Яготинської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину від 26 грудня 2016 року, зобовязати державного нотаріуса Яготинської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_2 видати йому свідоцтво про право на спадщину на приватну земельну ділянку, що належала його померлій матері ОСОБА_3; визнати незаконною перевірку, яка була проведена завідувачем Яготинської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_4 за заявою вх. №632/01-16 від 24 грудня 2015 року.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив позов задовольнити.

Представник Яготинської районної державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву, у якій просив справу розглядати у відсутність представника третьої особи.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши надані докази, дійшов наступних висновків.

Установлено, що 10 червня 2015 року померла мати ОСОБА_1

Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка.

У передбачений законом строк ОСОБА_5 звернувся до Яготинської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Як вбачається з листа державного нотаріуса Яготинської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_2 від 18 грудня 2015 року виправлення орфографічних або технічних помилок у бланку та державному акті не допускається, оскільки в правовстановлюючому документі на нерухоме майно державному акті на право приватної власності на землю серії ІV-КВ №043672 є підчистки, дописки та виправлення, необхідно звернутись до суду.

24 грудня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до завідувача Яготинської районної державної нотаріальної контори із заявою, у якій зазначав, що державний акт на землю зареєстрований в державному реєстрі речових прав, а відтак відмова державного нотаріуса Яготинської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом є безпідставною, просив провести перевірку викладених у заяві обставин, повідомити, чи не було допущено з боку нотаріуса ОСОБА_2 порушення ЗУ «Про нотаріат», ЗУ «Про звернення громадян», конституційних прав людини в питанні прийняття правовстановлюючих документів для посвідчення законного права ОСОБА_1 на майно, прийняти документи, що містяться у додатку для здійснення правового аналізу та вчинення нотаріальної дії (або відмови у її вчиненні), вчинити нотаріальну дію видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину на «земельний пай», у разі відмови надати постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

На вказану заяву завідувачем Яготинської районної державної нотаріальної контори 26 грудня 2015 року надано відповідь, з якої вбачається, що нотаріуси не приймають для вчинення нотаріальних дій документи, якщо вони не відповідають вимогам, встановленим ст. 47 ЗУ «Про нотаріат», а також надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26 грудня 2015 року.

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26 грудня 2015 року нотаріус вважає, що нотаріальна дія не може бути вчинена з наступних підстав: державний акт про право приватної власності на землю серії ІV-КВ №043672, виданий Капустинською сільською радою Яготинського району Київської області 26 червня 2001 року, що підтверджує право власності ОСОБА_3 на вищезазначену земельну ділянку, заповнений з порушенням вимог законодавства, оскільки має незастережні виправлення (підчистки та дописки), а саме: у прізвищі власника вищезазначеної земельної ділянки містяться три виправлення, які помітні неозброєним оком. Відповідно до ч. 3 ст. 47 ЗУ «Про нотаріат» та п. 1 ОСОБА_5 8 Розділу І «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» для вчинення нотаріальних дій не приймаються документи, які не відповідають вимогам законодавства або містять відомості, що принижують честь, гідність та ділову репутацію фізичної особи або ділову репутацію юридичної особи, які мають підчистки або дописки, закреслені слова чи інші незастережні виправлення, документи, тексти яких неможливо прочитати внаслідок пошкодження, а також документи, написані олівцем.

Відповідно до ч. 3 ст. 47 ЗУ «Про нотаріат» для вчинення нотаріальних дій не приймаються документи, які не відповідають вимогам законодавства або містять відомості, що принижують честь, гідність та ділову репутацію фізичної особи або ділову репутацію юридичної особи, які мають підчистки або дописки, закреслені слова чи інші незастережні виправлення, документи, тексти яких неможливо прочитати внаслідок пошкодження, а також документи, написані олівцем.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо, зокрема, вчинення такої дії суперечить законодавству України, а також в інших випадках, передбачених законом.

Вказані положення закону чітко передбачають, що документи, які мають підчистки або дописки, інші незастережні виправлення, для вчинення нотаріальних дій не приймаються.

Виявлення нотаріусом у документі підчисток, дописок, інших незастережних виправлень є підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії.

Зважаючи, що як представником позивача у судовому засіданні, так і позивачем у зверненнях до нотаріальної контори, факт наявності дописок і зіпсованих літер у правовстановлюючому документі визнавався, наявність таких виправлень вбачається і з копії правовстановлюючого документа, наявного у матеріалах справи, суд вважає відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії правомірною.

Суд також не знаходить підстав для визнання незаконної перевірки, проведеної завідувачем Яготинської районної державної нотаріальної контори, оскільки доводи щодо незаконності перевірки фактичного зводяться до посилань на незаконні дії нотаріуса по відмові у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Доводи представника позивача про те, що на підставі наданого нотаріусу правовстановлюючого документа було укладено договір оренди земельної ділянки, а відтак такий державний акт пройшов державну реєстрацію, крім того, вже державний акт як правовстановлюючий документ на сьогодні не існує, на сьогодні достатньо витягу з реєстру, а також про те, що нотаріус має повноваження на витребування другого примірника державного акта для огляду, суд оцінює критично.

Так, відмовляючи у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус посилався не на відсутність державної реєстрації речового права власності, а саме на наявність у правовстановлюючому документі дописок та підчисток, наявність яких не опорювалась і позивачем, і що є відповідно до ч. 3 ст. 47 ЗУ «Про нотаріат» підставою для не прийняття документа для вчинення нотаріальної дії. Право власності посвідчується у порядку, який був чинний на час виникнення такого права, право власності на майно, що увійшло до складу спадщини після смерті ОСОБА_3, посвідчувалось державним актом на право приватної власності на землю, який був отриманий відповідно до чинного на той час законодавства, іншого правовстановлюючого документа ОСОБА_3 не отримувала, а відтак оскільки право власності ОСОБА_3 посвідчувалось саме державним актом, який був правовстановлюючим документом на час викникнення у ОСОБА_3 права власності, то для оформлення права на спадщину після смерті ОСОБА_3 самого витягу з Державного реєстру прав не достатньо. Крім того, сам витяг містить посилання на державний акт як правовстановлюючий документ.

ЗУ «Про нотаріат» не покладає на нотаріуса обовязок по витребуванню других примірників державних актів на право власності на землю при оформленні спадкових справ для огляду.

Оскільки нотаріальна діяльність не є управлінською діяльністю, критеріями розмежування справ цивільної юрисдикції та інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають із будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства), по-друге, субєктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа), суд вважає, що вказана справа підлягає розгляду за правилами ЦПК, що відповідає практиці ВССУ.

За таких обставин, суд не знаходить підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. 47 ЗУ «Про нотаріат», ст. ст. 10, 60, 212-215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Яготинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.В. Бурзель