СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 серпня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Піддубняк І.О.,

позивача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

представника третьої особи ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5, третя особа ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні житлом та вселення та за позовом третьої особи ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

В жовтні 2015 року позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом (а.с.4 Том №1)

02.11.2015 судом на виконання ч.3 ст.122 ЦПК України отримано відповідь із адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в м. Києві про підтверджене місце реєстрації відповідача в Солом`янському районі м. Києва (а.с.53 Том №1) та винесена ухвала про відкриття провадження у справі, судовий розгляд справи призначений на 02.12.2015 (а.с.54 Том №1)

02.12.2015 у зв`язку із зайнятістю судді в розгляді іншої справи розгляд даної справи не відбувся (а.с.85)

25.01.2016 справа знята з розгляду у зв`язку із перебуванням судді на лікарняному (а.с.96)

З матеріалів справи вбачається, що з часу відкриття провадження у справі сторонами через канцелярію суду було подано додаткові докази на підтвердження своїх вимог і заперечень, крім того, до суду звернувся представник третьої особи із вимогою залучити третю особу до участі в справі. В цей період часу сторони та їх представники не були позбавлені можливості знайомитися із матеріалами справи, чим вони і скористалися.

17.02.2016 в судовому засіданні під час оголошення позовної заяви позивач заявила клопотання про необхідність уточнення позовних вимог, оскільки в первісній редакції позовної заяви вони сформульовані некоректно, а також просила надати час для підготовки заперечень з приводу залучення третьої особи (а.с.100 Том №1)

01.03.2016 через канцелярію суду позивачем подана заява про уточнення позовних вимог (а.с.111-124 Том №1), в якій зокрема, порушувалися питання як про витребування доказів, так і містилися інші, відмінні від первісних вимоги. До заяви долучений пакет додаткових документів (а.с.125-168 Том №1)

22.03.2016 третя особа подала позов до позивача (а.с.172-174 Том №1) і просила його розглядати разом із позовом позивача, оскільки вимоги є такими, що підлягають сумісному розгляду.

28.03.2016 в судовому засіданні судом було вирішено питання по залученню позову третьої особи, а також досліджено вищезазначену «уточнену позовну заяву» ОСОБА_2 Зокрема, акцентовано увагу, як на порушених клопотаннях про витребування, так і суд намагався з`ясувати питання про те, чи є нові заявлені вимоги в цій заяві такими, що на думу позивача підлягають окремому розгляду під час слухання даної справи, чи це є фактично частиною пояснень по її позову на обґрунтування останнього, бо якщо це самостійні вимоги, то вони є фактично заявою про збільшення позовних вимог, що по-перше, підлягає оплаті судовим збором, представленням копій такої заяви для інших учасників провадження, а також приведення даної заяви у відповідність ст.119 ЦПК України. На що позивач просила суд надати їй час для підготовки відповіді на це питання і узгодження своєї позиції у справі (а.с.181-182 Том №1)

Зважаючи на те, що таке клопотання було позивачем заявлено, а також подано позов третьою особою, в розгляді справи було оголошено перерву.

10.05.2016 позивач через канцелярію суду подала «заперечення на позовну заяву» третьої особи (а.с.183-192 Том №1), в якому також як і в заяві від 01.03.2016 (а.с.111 Том №1) про уточнення позовних вимог, зазначила нові фактично інші вимоги, що свідчить про збільшення розміру позовних вимог, при цьому, як і раніше не оплатила судовий збір, не долучила копії для інших учасників та не зазначила обов`язкові для позову положення, що узгоджуються із ст.119 ЦПК України.

11.05.2016 в судовому засіданні судом знову акцентовано увагу позивача на останньому і поставлено їй питання про те, чи є ця заява змістом її заперечень проти позову третьої особи, чи є вона заявою про збільшення позовних вимог, на що позивач заявила, що має бажання щоб ці нові вимоги також судом були розглянуті і по ним винесено рішення (а.с.229-230 Том №1)

Судом з урахуванням вищенаведених обставин було прийнято рішення про постановлення письмової ухвали із роз`ясненням детально та покроково тих дій, які вона повинна вчинити, щоб дані вимоги були розглянуті судом на предмет приведення своєї заяви у відповідність до імперативних вимог ст.ст.119-120 ЦПК України (а.с.231 Том №1)

Ухвала про залишення заяви про збільшення позовних вимог була оголошена судом та безпосередньо отримана позивачем 11 травня 2016 року (а.с.233 Том №1)

17.05.2016 позивач подала заяву як вона зазначила «на виконання вимог ухвали суду про залишення її зави без руху» (а.с.242 Том №1), проте при її дослідженні судом було встановлено, що недоліки своєї заяви позивач не усунула, тому 30.06.2016 судом винесено рішення про повернення даної заяви позивачеві (а.с.42 Том №2). В даній ухвалі суд конкретно зазначив, чому таке рішення прийнято та підкреслив, що позивач не позбавлена права знову звернутися до суду із аналогічною заявою чи позовом за умови приведення його у відповідність ст.ст.119-120 ЦПК України.

Однак, позивач через канцелярію суду подала декілька заяв про відвід головуючого як на ім`я головуючого, так і голови суду (а.с.1, 23 Том №2), які ухвалою суду від 30 червня 2016 року залишені без задоволення (а.с.38-39 Том №2)

28.07.2016 позивач через канцелярію суду подає ще одну заяву про відвід головуючого у справі по мотивам, наведеним нею раніше, здебільшого посилаючись на свою незгоду із тим, що даним складом суду виносилося рішення по іншій цивільній справі, яким розірвано шлюб за позовом відповідача до неї (а.с.53 Том №2)

Ухвалою суду від 02 серпня 2016 року зазначена заява також залишена без задоволення та прийнято рішення продовжувати розгляд справи в тому ж складі суду (а.с.65 Том №2)

Після чого, позивач категорично відмовилася від надання будь-яких пояснень у справі, заявила про те, що вона все одно не довіряє даному складу суду, при цьому в своєму виступі дозволяла собі знову образливі висловлювання н адресу суду, звинувачуючи головуючого у зв`язках із її колишнім чоловіком.

На будь-які зауваження з приводу своєї поведінки головуючим не реагувала.

В той час, коли суд надав можливість дати пояснення представнику відповідача по суті заявлених позовних вимог, позивач продовжила порушувати порядок, перебивала його та знову не реагувала на зауваження головуючого, після чого піднялася, демонстративно зібрала свої речі і продовжуючи повторювати, що вона не довіряє даному складу суду демонстративно залишила залу судового засідання, незважаючи на те, що в цей час головуючим було роз`яснено їй наслідки такої поведінки відповідно до ЦПК України, а саме те, що позов буде залишений без розгляду, що не вплинуло на позивача і вона в зал не повернулася.

Представники відповідача та третьої особи просили суд відреагувати на таку зухвалу поведінку позивача відповідно до вимог ст.207 ЦПК України та залишити її позов без розгляду, оскільки вважали, що вся її поведінка протягом розгляду справи свідчить виключно про зловживання своїми правами та неповагу до суду та інших учасників процесу.

Заслухавши представників та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява позивача підлягає залишенню без розгляду зважаючи на наступне.

Так, відповідно до п.9 ч.1 ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, зокрема, якщо позивач до закінчення розгляду справи покинув судове засідання і не подав суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зважаючи на недобросовісну поведінку позивача, неодноразові випадки порушення порядку в судовому засіданні, наслідком якої стало самовільне залишення судового засідання, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 207 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_5, третя особа ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні житлом та вселення, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що вона не позбавлена можливості звернутися до суду знову із аналогічними вимогами в разі необхідності.

Ухвала може бути оскаржена через Солом`янський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. Особа, яка не була присутня в судовому засіданні під час її оголошення, може її оскаржити протягом п`яти днів з моменту отримання її копії.

В частині вимог третьої особи ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - продовжити розгляд справи.

В останній частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.С. Кицюк