Справа№592/4532/16-ц
Провадження №2/592/1582/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2016 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м.Суми у складі: головуючої судді Корольової Г.Ю., за участю секретаря судового засідання Коваленко А.В., позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2, представника позивача ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Сумської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Юморанова Валентина Михайлівна про встановлення факту визнання батьківства, визнання права власності в порядку спадкування, про поділ спадкового майна, -

ВСТАНОВИВ:

12.05.2016 року позивачі звернулися до суду з позовом про встановлення факту визнання батьківства, визнання права власності в порядку спадкування, про поділ спадкового майна та обгрунтовують його тим, що позивачі, а саме ОСОБА_1, ОСОБА_2 є дітьми померлих ОСОБА_5, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_6, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 Їх батьки за життя у шлюбі не перебували, але за життя набули право власності на домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 по 1/2 на кожного. Після смерті батьків позивачі отримали у спадок по 1/4 домоволодіння від кожного з батьків, тобто по 1/2 в сукупності. Позивачі звернулися до приватного нотаріуса Юморанової В.М. з питанням щодо можливості подачі заяви про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом на спадкове майно, що задишилося після померлих батьків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 У відповідь на їх звернення нотаріус повідомила, що видача відповідних свідоцтв не можлива, так як не можливо встановити факт родинних відносин між померлими та позивачами, також через відсутність правовстановлюючих докумнетів на спадкове майно. Через ці обставини позивачі були вимушені звернутися до суду з позовними вимогами про встановлення факту визнання батьківства, визнання права власності в порядку спадкування, про поділ спадкового майна.

У судовому засіданні позивачі позовні вимоги підтримали, просили їх задовільнити.

Представник позивача ОСОБА_1 підтримав позицію позивачів та просив задовільнити позовні вимоги.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час і місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, будь яких заяв суду не надав.

Третя особа у судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі.

Суд, заслухавши пояснення позивачів, представника ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ст.53 КпШС «Встановлення походження дитини від батьків, які не перебувають між собою в шлюбі»: «Походження дитини від батьків, які не перебувають між собою в шлюбі, встановлюється шляхом подачі спільної заяви батьком і матір'ю дитини в державні органи реєстрації актів громадянського стану.

В разі народження дитини у батьків, які не перебувають у шлюбі, при відсутності спільної заяви батьків батьківство може бути встановлене в судовому порядку за заявою одного з батьків або опікуна (піклувальника) дитини, особи, на утриманні якої знаходиться дитина, а також самої дитини після досягнення нею повноліття.

При встановленні батьківства суд бере до уваги спільне проживання та ведення спільного господарства матір'ю дитини і відповідачем до народження дитини, або спільне виховання чи утримання ними дитини, або докази, що з достовірністю підтверджують визнання відповідачем батьківства».

Як вбачається з будинкової книги (а.с. 35-40), позивачі проживали разом з померлим ОСОБА_6 з народження, також свідки ОСОБА_7, ОСОБА_5 підтвердили ту обставину, що померлий ОСОБА_6 є батьком позивачів, вони проживали разом зним до дня його смерті, вели спільне господарство.

Виходячи з вище викладеного суд приходить до переконання, що позивачі є дітьми ОСОБА_6, та вважає , що він є їх померлим батьком..

Після смерті батьків позивачів відкрилася спадщина у вигляді домоволодіння за адресою АДРЕСА_1. та грошові кошти, що залишилися на ощадних книжках ОСОБА_6 та знаходяться на банківських рахунках в АТ «Ощадбанк».Так як позивачі на момент відкриття спащини проживали за вказаною адресою, вони вважаються такими, що прийняли спадщину.

Відповідно до свідоцтва про народження, позивачі є сином та донькою ОСОБА_5

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, відповідно до свідоцтва про смерть. (а.с.19).

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, відповідно до свідоцтва про смерть. (а.с.21).

Факт визнання батьківства між позивачами та ОСОБА_6 встановлений у судовому засіданні, він є їх батьком, оскільки померла мати позивачів визнавала померлого ОСОБА_6 батьком своїх дітей, проживала з ним однією сім'єю, вели спільне господарство, придбали домоволодіння для спільного проживання.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 17.08.1963 року. ОСОБА_5 та ОСОБА_6 належить по 1/2 домоволодіння за адресою АДРЕСА_1.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Згідно ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7 передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово та згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки та згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Враховуючи ту обставину, що мати позивачів померла ІНФОРМАЦІЯ_1, то до спадкових правовідносин слід застосовувати законодавство, що діяло на час її смерті, а саме ЦК УРСР 1963р.

Згідно Листа ВССУ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»:

При вирішенні спорів про спадкування, спадщина по яких відкрилась і була прийнята до 1 січня 2004 року, не допускається застосування судами норм ЦК 2003 року, а застосуванню підлягають норми законодавства, чинного на час відкриття спадщини, зокрема ЦК УРСР.

Згідно ст.524 ЦК УРСР 1963р. «Спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом».

Згідно ст.529 ЦК УРСР 1963р. Перша черга спадкоємців за законом

«При спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті».

Згідно ст.548 ЦК УРСР 1963р. Для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Згідно ст.549 ЦК УРСР 1963р. «Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців».

Отже, після смерті ОСОБА_5 позивачі успадкували по 1/4 частині домоволодіння, та після смерті ОСОБА_6 також по 1/4 частині домоволодіння, тобто в сукупності по 1/2 частині домоволодіння за адресою АДРЕСА_1, тому суд приходить до переконання, що вказана позовна вимога підлягає задоволенню, а саме: визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3, після смерті матері ОСОБА_5, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності в порядку спадкування на ? частку домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2».

Отже, визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3, після смерті батька ОСОБА_6, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності в порядку спадкування на ? частку домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2»; за ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5, після смерті матері ОСОБА_5, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності в порядку спадкування на ? частку домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2»; визнати за ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5, після смерті батька ОСОБА_6, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності в порядку спадкування на ? частку домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2».

Крім того, поділити по 1/2 між позивачами грошові кошти, що залишилися на ощадних книжках ОСОБА_6 та знаходяться на банківських рахунках в АТ «Ощадбанк».

У судовому засіданні позивач ОСОБА_2 відмовився від права власності на 1/2 частку домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 на користь позивачки ОСОБА_1

Позивачка ОСОБА_1 відмовилася від 1/2 части грошових коштів, що залишилися на ощадних книжках ОСОБА_6 та знаходяться на банківських рахунках в АТ «Ощадбанк» на користь ОСОБА_2

Згідно з ч.1, 3 ст.368 ЦК України: «Спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю».

Згідно з ч.1, 3 ст.355 ЦК України: «ОСОБА_3, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом».

Згідно ч.1 ст.356 ЦК України: «Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю».

Згідно ч.1,2 ст.357 ЦК України: «Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.

Якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна».

Згідно ч.1,2 ст.367 ЦК України: «ОСОБА_3, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється».

Відповідно до пояснень позивачів та обставин справи провести відповідний поділ спільного майна в такому співвідношенні: виділити у власність ОСОБА_1 домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2». а у власність ОСОБА_2 виділити грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках в АТ «Ощадбанк», що належали ОСОБА_6, померлому ІНФОРМАЦІЯ_2, та розміщувалися на ощадних книжках, що не суперечить їхнім інтересам та визначено за спільною згодою.

Керуючись ст. 15, 16, 32, 321, 328, 355-357, 392, 1258, 1268, 1270 ЦК України, ст. 524, 529, 548, 549 ЦК УРСР 1963 р., 10, 60, 212, 213, 214, 215, 256 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 - задовільнити.

Встановити факт визнання ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4., що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 свого батьківства щодо мене - ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3

Встановити факт визнання ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4., що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 свого батьківства щодо мене - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3, після смерті матері ОСОБА_5, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності в порядку спадкування на ? частку домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2».

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3, після смерті батька ОСОБА_6, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності в порядку спадкування на ? частку домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2».

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3, після смерті батька ОСОБА_6, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності в порядку спадкування на ? частину грошових коштів, що залишилися на ощадних книжках спадкодавця та знаходяться на банківських рахунках в АТ «Ощадбанк».

Визнати за ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5, після смерті матері ОСОБА_5, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності в порядку спадкування на ? частку домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2».

Визнати за ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5, після смерті батька ОСОБА_6, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності в порядку спадкування на ? частку домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2».

Визнати за ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5, після смерті батька ОСОБА_6, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності в порядку спадкування на ? частину грошових коштів, що залишилися на ощадних книжках спадкодавця та знаходяться на банківських рахунках в АТ «Ощадбанк».

Провести поділ спільного майна сторін, виділивши у власність ОСОБА_1 домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2».

Припинити право власності ОСОБА_2 на частку у праві спільної власності на домоволодіння по АДРЕСА_1 в склад якого входить житловий будинок «Ж» загальною площею 73,7 кв.м., житловою 59,7 кв.м., підсобна 14,0 кв.м., площа приміщень, що не включена до загальної 30,4 кв.м.; погріб «п/г»; сараї «Б» «Г»; убиральня «Д»; огорожа «№1-2».

Виділити у власність ОСОБА_2 грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках в АТ «Ощадбанк», що належали ОСОБА_6, померлому ІНФОРМАЦІЯ_2, та розміщувалися на ощадних книжках.

Припинити право власності ОСОБА_1 на частку у праві спільної власності на банківські рахунки в АТ «Ощадбанк», що належали ОСОБА_6, померлому ІНФОРМАЦІЯ_2, та розміщувалися на ощадних книжках.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Сумської області через Ковпаківський районний суд м. Суми шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Г.Ю. Корольова