УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08.09.2016 року Провадження №2/425/733/16 Справа №425/2741/16-ц

м.Рубіжне Луганської області

Суддя Рубіжанського міського суду Луганської області Овчаренко О.Л., перевіривши виконання вимог ст.ст.119, 120 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності на нерухоме майно, поділ майна,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просить визнати право спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1; поділи зазначену квартиру між ним, позивачем та ОСОБА_2; визнати його, позивача право часткової власності на 1/2 частку квартири. Зазначений позов також містить вимоги про відстрочення сплати судового збору. Розглянувши подану позовну заяву, суддя вважає за необхідне залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру. Згідно з п.22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

В позовній заяві зазначена ціна позову -50000 грн., однак відсутні посилання на докази та самі докази на підтвердження того, що дійсна вартість 1/2 спірного майна відповідає тій вартості, яка зазначена позивачем (відсутній висновок (звіт) про оцінку майна).

Окрім того, відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Позивачем не було додано до позовної заяви квитанції про сплату судового збору за подання позову, проте позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення, посилаючись на те, що він є непрацездатною особою за віком та одержує пенсію в розмірі 1542,79 грн.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, відповідно до статті 8 Закону №3674-VІ та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Позивачем на підтвердження того, що його майновий стан станом на день подання позову до суду перешкоджає сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі, надано довідку про розмір пенсії. Однак, наданий суду документ підтверджує, що позивач щомісячно отримує пенсію в розмірі 1542,79 грн., тобто має постійний дохід. Інших відомостей про свій майновий стан, з урахуванням якого суд може відстрочити сплату судового збору, позивач суду не надав. Враховуючи викладене, вважаю, що надані позивачем докази не підтверджують наявності підстав для відстрочення сплати судового збору, а тому в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити. Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала. Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п,яти днів з дня отримання позивачем ухвали. За таких обставин суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення вищезазначених недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 119, 121, 210 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності на нерухоме майно, поділ майна, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

У разі не виконання ухвали заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Л.Овчаренко