Справа № 758/3498/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2016 року Подільський районний суд м.Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі Калашніковій Л.Д.,

за участю позивача ОСОБА_1,

третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому в засіданні в залі районного суду в м.Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Подільська районна у м.Києві державна адміністрація, Третя київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до районного суду з позовом, в якому просить визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в Подільському районі м.Києва в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2. помер батько позивача - ОСОБА_3, після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді вищевказаної квартири. Позивачем у шестимісячний строк 23.10.2015 року, подано до Третьої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 На підставі поданої позивачем заяви № 688 нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 207/2015 до майна померлого ОСОБА_3.27.11.2015 року позивач звернулась до Третьої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, однак постановою державного нотаріуса Мітрохіної В.Є. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку з тим, що відсутня державна реєстрація права власності. Квартира АДРЕСА_1 знаходиться в Подільському районі м.Києва та належала ОСОБА_3 на праві власності. Загальна площа вказаної квартири становить 35,6 кв.м., житлова площа - 21,2 кв.м. Відділом приватизації житла Подільської райдержадміністрації 05.10.2010 р., згідно розпорядження Подільської райдержадміністрації в м. Києві від 05.10.2010 №233, видано дублікат зазначеного свідоцтва про право власності. За життя батько позивача не здійснив державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1, що в м. Києві за дублікатом правовстановлюючого документу. Згідно довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об*єкти нерухомого майна» від 09.11.2015 р. серії КВ-2015 №37204, квартира АДРЕСА_1 зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Подільської райдержадміністрації м. Києва 19.05.2003 р. Враховуючи, що позивач є єдиним спадкоємцем, зв'язку з неможливістю оформлення своїх спадкових прав у нотаріуса вимушена звернутися з позовом про їх захист у судовому порядку.

В судовому засіданні позивач підтримала свої позовні вимоги в повному обсязі та надала пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві обставинам. вказавши, що після смерті батька позивач, подавши до нотаріальної контори відповідну заяву про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк, не має можливості оформити в установленому порядку спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину на нерухоме майно, яким є квартира, оскільки спадкодавець за час свого життя зареєстрував право власності на дану квартиру тільки за розпорядженням НОМЕР_3 від 19.05.2003 р., однак за виданим дублікатом свідоцтва про право власності 05.10.2010 р. в БТІ не зареєстрував. Заповіту померлий не залишив.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, поштою надіслав до суду пояснення, в якому просив слухати справу у відсутності представника КМР, стосовно позовних вимог - послався на розсуд суду, додав, що причиною відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії є відсутність державної реєстрації права власності на квартиру.

Представник третьої особи - Третьої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, поштою на адресу суду надіслав заяву в якій просив розгляд справи проводити без їх участі, послався на розсуд суду.

В судовому засіданні третя особа ОСОБА_2, залучена до участі в справі за ініціативою суду, просила задовольнити позов, вказавши, що вона постійно проживає та мешкає у вказані квартирі 2006 р., проти визнання за її дочкою права власності на квартиру не заперечувала, на квартиру не претендує. Пояснила, що з померлим ОСОБА_3 перебували в зареєстрованому шлюбі, однак багато років назад розірвали шлюб, свідоцтво про розірвання шлюбу втратила та надати його дублікат не може. З заявою до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 не зверталася.

Суд, встановивши обставини справи і перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, за таких підстав.

Матеріалами справи встановлено, що спірним майном є 2-кімнатна квартира загальною площею 35,6 кв.м, житловою площею 21,2 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1. Вказаний будинок знаходиться на балансі до КП «Вітряні Гори» та знаходиться у Подільському районі м.Києва.

05.10.2010 р. відділом приватизації житла Подільської райдержадміністрації, згідно розпорядження Подільської райдержадміністрації в м. Києві від 05.10.2010 № 233, ОСОБА_3 видано дублікат свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1, що було оформлено 19.05.2003 р. за НОМЕР_3.

Як вбачається з наданої інформаційної довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» від 09.11.2015 р. серії КВ-2015 №37204, Як вбачається з наданої інформаційної довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» від 09.11.2015 р. серії КВ-2015 №37204, квартира АДРЕСА_1, належала та була зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого на підставі розпорядження НОМЕР_3 від 19.05.2003 р. відділу приватизації житла Подільської райдержадміністрації м. Києва 19.05.2003 р.

Встановлено, що після отримання дублікату свідоцтва про право власності ОСОБА_3 не зареєстрований вказаний дублікат правовстановлюючого документа в БТІ.

Згідно зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3, заповіту померлий не залишив. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді вищевказаної квартири.

Відповідно до ст.1261 ЦК України першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Таким чином, позивач є спадкоємцем по закону 1 черги після смерті спадкодавця - батька ОСОБА_3

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно копії спадкової справи № 207/2015, наданої Третьою київською державною нотаріальною конторою, після смерті ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини за законом 23.10.2015 р. звернулась ОСОБА_1, як дочка померлого.

Згідно матеріалів спадкової справи, відомостей стосовнозвернення до державної нотаріальної контори інших осіб на рахунок прийняття спадщини, чи відмови від спадкового майна - не міститься.

В судовому засіданні встановлено, що інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3, крім позивача, не має. Факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем підтверджено наданими свідоцтвом про народження.

Постановою Третьої київської державної нотаріальної контори від 27.11.2015 р. за вих.№ 2118/02-31 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1, в зв'язку з відсутністю державної реєстрації права власності.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що позивач по справі не оформила спадщину у нотаріальній конторі, оскільки дублікат від 05.10.2010 р. правовстановлюючого документа - свідоцтва про право власності від 19.05.2013 не був при житті ОСОБА_3 зареєстрований в Бюро технічної інвентаризації м.Києва, яким на той час проводилась реєстрація нерухомого майна. Після смерті ОСОБА_3 такий документ не може бути зареєстрований, оскільки згідно ст. 346 п. 11 ЦК України право власності припиняється у зв'язку зі смертю власника.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

На підставі ст.16 ч.2 п.1 ЦК України способом захисту цивільних справ є визнання права.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що позивач позбавлена іншої можливості захистити свої спадкові права, крім визнання їх права власності в судовому порядку.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими, заснованими на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, у зв'язку з чим підлягають повному задоволенню.

На підставі викладеного, ст.ст..328, 1261, 1267, 1268, 1267, 1270, 1269 ЦК України, керуючись ст.ст.3, 10, 11, 60, 88, 212, 213, 214-215 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Подільська районна у м.Києві державна адміністрація, Третя київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 35,6 кв.м, житловою площею 21,2 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н. М. Ларіонова