Справа № 638/7571/16-ц
пр. № 2/638/3380/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2016 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова НАУМОВА С.М. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи , що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3, десята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності за заповітом та визначення часток у спільному сумісному майні,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до частини 2 статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно частини 5 статті 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до Закону України»Про судовий збір» із змінами та доповненнями судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою-підприємцем в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Позивач надала до позовної заяви квитанцію про часткову сплату судового збору в розмірі 551 грн., 20 коп., та клопотала про зменшення розміру судових витрат, обґрунтовуючи це тим, що вона є пенсіонеркою за віком, що вона має статус «дитини війни» та також зазначала, що її пенсія за березень 2016 року складала 1409,23 грн., та інших доходів вона не має.

Відповідно до статті 8 Закону «Про судовий збір» , враховуючий майновий стан сторони , суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначена норма кореспондується з нормою частини 3 статті 82 Цивільно-прцесуального кодексу України, відповідно до ч. 3 якої,з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналіз вищевказаних норм діючого законодавства дає підстави вважати, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є майновий стан заявника. Обґрунтування повязаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу. Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення то розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У клопотанні сторона повинна навести обставини , які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та подати суду відповідні докази.

Тобто, щоб мати можливість зменшити тягар судових витрат, суд зясовує майновий стан особи. Особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя має подати до суду відповідне клопотання і документи, які свідчили би про поганий майновий стан.

В свою чергу, жодних доказів в підтвердження доводів неможливості сплати судового збору заявником не надано, а тому клопотання позивача про зменшення розміру судового збору не підлягає задоволенню.

Отже, позивачу необхідно надати квитанцію про сплату судового збору в повному обсязі.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки зазначені недоліки перешкоджають суду відкрити провадження у справі.

Керуючись статями 119, 121 ЦПК України, ст. 3, 6 Декрету КМУ «Про державне мито», суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи , що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3, десята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності за заповітом та визначення часток у спільному сумісному майні - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п'ять днів з дня отримання ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: С. М. Наумова