У Х В А Л А

іменем України

"07" листопада 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Астахової О.О.

за участю секретаря Швидкої Л.В. .

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: Десята Київська державна нотаріальна контора, Дібрівська сільська рада Тетіївського району Київської області, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сімєю,

в с т а н о в и в :

Заявник звернулась до суду із заявою про встановлення факту спільного проживання однією сімєю ОСОБА_1 та ОСОБА_4 на день смерті ОСОБА_4 у квартирі АДРЕСА_1.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 08.09.2016 року в якості заінтересованих осіб залучено ОСОБА_2, ОСОБА_3.

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання про залишення заяви без розгляду, оскільки під час розгляду справи виявлено спір про право.

Заявник у судове засідання не з'явилась, надала до суду заяву з проханням проводити розгляд справи у її відсутність. Зі змісту якої убачається, що вона просить суд про задоволення заяви, з підстав якими вона обґрунтовується.

Заінтересовані особи у судове засідання також не з'явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Від Десятої Київської державної нотаріальної контори та Дібрівської сільської ради Тетіївського району Київської області надійшли заяви з проханням проводити розгляд справи у їх відсутність.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про залишення заяви без розгляду з наступних підстав.

Згідно із ч. 6 ст. 235 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до ч. 4 ст. 256 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Із матеріалів справи убачається, що після смерті ОСОБА_4 померлої 02 жовтня 2009 року Десятою Київською державною нотаріальною конторою відкрита спадкова справа №1055/2011. За даними заповіту від 14.01.2000 року ОСОБА_4 на випадок своєї смерті усе належне їй майно заповідала в рівних долях ОСОБА_1 та ОСОБА_2. При цьому остання оформила спадщину на підставі даного заповіту, а заявник пропустила строк звернення із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Крім того, син померлої ОСОБА_5 також подав заяву про прийняття спадщини. Проте станом на день розгляду даної справи помер. У матеріалах спадкової справи відсутні докази того, чи прийняв він спадщину після померлої, чи йому було відмовлено у прийняті спадщини після померлої 02.10.2009 року ОСОБА_4.

За даними довідки форми №3 виданої ЖРЕО № 408 від 19.10.2011 року у квартирі АДРЕСА_1, в якій заявник просить встановити факт спільного проживання однією сім'єю із померлою, зареєстровані ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1. При цьому власниками даної квартири являються ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2

Таким чином, суд приходить до висновку, що зі змісту вказаної заяви та з наявних матеріалів справи убачається спір про право, а тому він має бути вирішений у порядку позовного, а не окремого провадження.

За таких обставин, заяву ОСОБА_9, заінтересовані особи: Десята Київська державна нотаріальна контора, Дібрівська сільська рада Тетіївського району Київської області, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сімєю необхідно залишити без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 209, 210, 234-235, 256, 293, 294 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: Десята Київська державна нотаріальна контора, Дібрівська сільська рада Тетіївського району Київської області, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сімєю залишити без розгляду.

Розяснити заявнику, що залишення заяви без розгляду перешкоджає повторному зверненню до суду з такою самою заявою, однак не позбавляє права звернутися з даними вимогами в порядку позовного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом пяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя