Справа № 236/2339/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2016 року Краснолиманський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Бєлоусова А.Є,

при секретарі Колесник О.І.,

за участю:

представника заінтересованої особи (боржника) ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Лиман Донецької області заяву стягувача у виконавчому провадженні ОСОБА_2 про встановлення способу і порядку виконання судового рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Краснолиманського міського суду Донецької області надійшла на розгляд заява стягувача у виконавчому провадженні ОСОБА_2 про встановлення способу і порядку виконання рішення суду від 16.09.2015 року у справі № 236/2339/15-ц про зобовязання ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК», головою якої є ОСОБА_1, здійснити капіталізацію коштів для виплати ОСОБА_2,виходячи з проіндексованої суми на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, 3230,87 грн..

Свою заяву стягувач обґрунтовує наступними обставинами. Після набрання законної сили рішенням суду від 16.09.2015 року по справі № 236/2339/15-ц ОСОБА_2 звернулась до відділу ДВС Краснолиманського МУЮ Донецької області щодо відкриття виконавчого провадження. Постановою державного виконавця від 03.12.2015 року за заявою стягувача було відкрито виконавче провадження відносно боржника - ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК». Рішення суду боржником виконане не було. Постановами державного виконавця від 17.12.2015 року та від 30.12.2015 року відносно голови ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК» ОСОБА_1 застосовано штрафні санкції. За фактом умисного невиконання боржником рішення суду внесені до ЄРДР відомості у кримінальному провадженні № 0000074 від 27.01.2016 року. Голова ліквідаційної комісії надала до відділу ДВС письмові пояснення з приводу невиконання рішення суду, в яких стверджує про припинення господарської діяльності ТОВ «АТЕК», відсутність у боржника основних та оборотних засобів, вважає останнім звітним періодом діяльності Товариства 2014 рік, вказує на неможливість виконання судового рішення за відсутності майна та доходів у боржника. ОСОБА_2 вважає, що наведені головою ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК» обставини ускладнюють виконання рішення суду, і просить через це встановити подальший спосіб і порядок виконання судового рішення.

Стягувач ОСОБА_2 була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду порушеного нею процесуального питання судом, проте для участі в судовому розгляді не прибула, уповноважила довіреністю представляти свої інтереси в процесі ОСОБА_3В.(а.с.107).

Представник стягувача ОСОБА_3 брав участь в судовому розгляді порушеного процесуального питання, наполягав на необхідності встановлення подальшого способу і порядку виконання судового рішення, без чого, на його думку, орган ДВС не матиме можливості ефективно здійснювати виконавче провадження, а права стягувача на отримання грошового відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, залишаться незахищеними. ОСОБА_3 вважав за можливе здійснити виконання рішення суду шляхом відображення зобовязань ТОВ «АТЕК» у фінансовій звітності та подання уточненої звітності.

27.05.2016 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали до суду заяву про здійснення подальшого розгляду порушеного процесуального питання без їхньої участі (а.с.197).

В судовому засіданні 21.04.2016 року представник стягувача ОСОБА_3 заявив клопотання про необхідність залучення для участі в судовому розгляді питання про встановлення способу і порядку виконання рішення суду спеціаліста в галузі бухгалтерського обліку та аудиту для отримання консультацій. Представник стягувача запропонував для визначення такого спеціаліста звернутись до Словянської обєднаної ДПІ ГУ ДФС у Донецькій області. Ухвалою суду таке клопотання було задоволено. Словянська ОДПІ листом № 9324/10/05-22-03-13-3 від 03.06.2016 року повідомила про неможливість надання працівником ДФС консультацій з питань бухгалтерського обліку та аудиту (а.с.212). В подальшому стягувач та її представник, а також представник боржника та державний виконавець не наполягали на залученні спеціаліста для участі в справі.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги.

З огляду на загальні засади диспозитивності цивільного судочинства, суд здійснював розгляд порушеного стягувачем процесуального питання без участі спеціаліста в галузі бухгалтерського обліку та аудиту.

Представник боржника у виконавчому провадженні ТОВ «АТЕК», голова ліквідаційної комісії ОСОБА_1 (а.с.16-17) в судовому засіданні не вважала за можливе задоволення заяви стягувача про встановлення подальшого способу і порядку виконання рішення суду, вказувала на відсутність у боржника будь-яких майнових активів, за рахунок чого вдалося б здійснити капіталізацію коштів, на припинення боржником будь-якої господарської діяльності.

Представник відділу ДВС Краснолиманського МУЮ Донецької області ОСОБА_4, яка діє на підставі довіреності (а.с.137), під час судового розгляду висловила позицію щодо необхідності встановлення подальшого способу і порядку виконання рішення суду, без чого неможливо задовольнити вимоги стягувача, підтвердила факт перебування на примусовому виконанні виконавчого листа по справі № 236/2339/15-ц, виданого 23.11.2015 року Краснолиманським міським судом Донецької області, факт застосування відносно голови ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК» штрафних санкцій, факт невиконання боржником судового рішення та направлення з цього приводу державним виконавцем подання про притягнення посадових осіб до кримінальної відповідальності за ст. 382 КК України; надала суду для огляду матеріали виконавчого провадження.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи та прийшов до таких висновків.

Рішенням Краснолиманського міського суду Донецької області від 16.09.2015 року у справі № 236/2339/15-ц було задоволено позов ОСОБА_2 до ТОВ «АТЕК» та зобовязано ліквідаційну комісію ТОВ «АТЕК», головою якої є ОСОБА_1, здійснити капіталізацію коштів для виплати ОСОБА_2,виходячи з проіндексованої суми на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, 3230,87 грн. (а.с.57-58). Рішення набрало законної сили 18.11.2015 року; на виконання вказаного судового рішення було видано виконавчий лист 23.11.2015 року (а.с.97).

Вказаний виконавчий документ перебуває на примусовому виконанні у відділі ДВС Краснолиманського МУЮ Донецької області (виконавчі провадження № 49541860 від 03.12.2015 року, № 50499807 від 15.03.2016 року, а.с. 156,164). Постановами державного виконавця від 17.12.2015 року та від 30.12.2015 року відносно боржника застосовані штрафні санкції (а.с.144,150). Державним виконавцем складались акти про невиконання боржником судового рішення (а.с. 145,151), внесено подання до територіального органу Національної поліції України щодо притягнення посадових осіб ТОВ «АТЕК» до кримінальної відповідальності (а.с.141,142). Судове рішення до теперішнього часу не виконане; при цьому як причини невиконання голова ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК» ОСОБА_1 вказує фактичне припинення господарської діяльності підприємством, відсутність належного майна, прибутку або резервних фондів підприємства (а.с.152).

Загальні умови виконання рішень,за якими боржник зобов'язаний особисто вчинити певні дії, визначені нормами ст. 75 Закону України «Про виконавче провадження». Так, зокрема, після відкриття виконавчого провадження за виконавчим документом, що зобов'язує боржника вчинити певні дії, державний виконавець перевіряє виконання рішення не пізніше ніж на наступний день після закінчення строку, встановленого для самостійного виконання рішення. У разі невиконання зазначених вимог без поважних причин державний виконавець накладає на боржника штраф і не пізніше п'яти робочих днів з дня його накладення повторно перевіряє стан виконання рішення. Якщо рішення не виконано і виконання може бути проведено без участі боржника, державний виконавець організовує виконання відповідно до повноважень, наданих йому законом, та вносить подання (повідомлення) правоохоронним органам для притягнення боржника до відповідальності згідно із законом. При цьому на боржника повторно накладається штраф. У разі якщо виконати рішення без участі боржника неможливо, державний виконавець накладає на боржника штраф та вносить подання (повідомлення) правоохоронним органам для притягнення боржника до відповідальності згідно із законом, після чого виносить постанову про закінчення виконавчого провадження, і повертає виконавчий документ до суду чи іншого органу (посадової особи), що його видав.

Постановою державного виконавця від 05.02.2016 року виконавче провадження № 49541860 закінчено(а.с.138). 15.03.2016 року виконавчий документ повторно предявлено представником стягувача до відділу ДВС Краснолиманського МУЮ Донецької області для примусового виконання, постановою державного виконавця відкрито виконавче провадження (а.с. 164,165).

Законність дій та рішень державного виконавця в судовому чи адміністративному порядку сторонами оскаржена не була.

Рішенням загальних зборів учасників ТОВ «АТЕК» від 01.10.2014 року була запроваджена процедура припинення цього Товариства шляхом його ліквідації в добровільному порядку; правонаступників ліквідовуваного Товариства не визначено; головою ліквідаційної комісії Товариства призначено ОСОБА_1 (протокол № 10 від 01.10.2014 року, а.с.16-17). Відомості про перебування юридичної особи в стані припинення внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців 03.10.2014 року (а.с.5-6). Згідно з фінансовою звітністю боржника ТОВ «АТЕК» не має на сьогодні оборотних та необоротних активів, фактично не здійснює господарської діяльності, статутний фонд Товариства розформовано (а.с.18-24). На теперішній час процедура ліквідації Товариства не завершена, ТОВ «АТЕК» не виключено з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що підтверджено особистими поясненнями голови ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК» ОСОБА_1, наданими в судовому засіданні.

Порядок відшкодування шкоди у разі припинення юридичної особи, зобов'язаної відшкодувати шкоду, визначено нормами ст. 1205 ЦК України. Зокрема, у разі припинення юридичної особи, зобов'язаної відшкодувати шкоду, завдану каліцтвом,і встановлення її правонаступників виплата щомісячних платежів покладається на її правонаступників. У разі ліквідації юридичної особи платежі, належні потерпілому, мають бути капіталізовані для виплати їх потерпілому в порядку, встановленому законом або іншим нормативно-правовим актом. У разі відсутності в юридичної особи, що ліквідується, коштів для капіталізації платежів, які підлягають сплаті, обов'язок щодо їх капіталізації покладається на ліквідаційну комісію на підставі рішення суду за позовом потерпілого.

Відповідно до ст. 8 ЦК України якщо цивільні відносини не врегульовані ЦК, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами ЦК, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону). У разі неможливості використати аналогію закону для регулювання цивільних відносин вони регулюються відповідно до загальних засад цивільного законодавства (аналогія права).

Враховуючи наявність рішення загальних зборів учасників ТОВ «АТЕК» про припинення його діяльності шляхом ліквідації «…у звязку з відсутністю здійснення господарських операцій»(а.с.16), відсутність майнових активів підприємства, що не заперечується сторонами, суд вважає за можливе застосувати до правовідносин за аналогією норми ст. 45 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» та Порядку капіталізації платежів для задоволення вимог, що виникли із зобов'язань суб'єкта підприємницької діяльності - банкрута перед громадянами внаслідок заподіяння шкоди їх життю і здоров'ю, затв. постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 року № 765.

Згідно з п.2 ст. 45 вказаного Закону вимоги із зобовязань, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю та здоровю громадян, шляхом капіталізації відповідних платежів, мають бути погашені в другу чергу. Відповідно до зазначеного Порядку капіталізація платежів здійснюється щодо кожної особи з урахуванням заборгованості за попередні роки та необхідності виплати майбутніх платежів. Під час розрахунку сум цих платежів повинні враховуватися заробітна плата потерпілого, відсоток втрати професійної працездатності, витрати по догляду за потерпілим, на реабілітацію, протезування, придбання транспортних засобів та види соціальної допомоги відповідно до медичного висновку, необхідність сплати одноразової допомоги у зв'язку з травмою або професійним захворюванням, які можуть призвести до смерті потерпілого, а також інших виплат, передбачених законодавством.

Розрахунок щодо кожного платежу, що підлягає капіталізації, для задоволення вимог, що виникли із зобов'язань суб'єкта підприємницької діяльності перед громадянами внаслідок заподіяння шкоди їх життю і здоров'ю,здійснюється,зокрема, відносно щомісячних виплат втраченого заробітку - з урахуванням середньомісячного заробітку та ступеня втрати професійної працездатності (п. 2 Порядку).

Капіталізація платежів розраховується на період, що визначається як різниця між середньою тривалістю життя для чоловіків і жінок у країні та їх віком на момент здійснення капіталізації (п.3 Порядку).

До суми платежів, що підлягають капіталізації, включається заборгованість субєкта підприємницької діяльності з виплат, повязаних з його зобовязаннями відшкодувати шкоду, заподіяну життю і здоровю громадян, а саме суми одноразової допомоги, щомісячних виплат втраченого заробітку, витрат по догляду за потерпілим та виплат за листками непрацездатності (п.4 Порядку).

Правові засади регулювання, організації, ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності в Україні визначаються нормами Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні». Згідно зі ст. 1 цього Закону зобов'язання - це заборгованість підприємства, що виникла внаслідок минулих подій і погашення якої в майбутньому, як очікується, приведе до зменшення ресурсів підприємства, що втілюють у собі економічні вигоди.

За змістом ст. 13 вказаного Закону звітним періодом для складання фінансової звітності є календарний рік; звітним періодом підприємства, що ліквідується, є період з початку звітного року до дати прийняття рішення про його ліквідацію.

Відповідно до ст. 4 вказаного Закону бухгалтерський облік та фінансова звітність ґрунтуються, в тому числі, на принципах повного висвітлення і превалювання сутності над формою. Тобто фінансова звітність повинна містити всю інформацію про фактичні та потенційні наслідки господарських операцій та подій, здатних вплинути на рішення, що приймаються на її основі; операції обліковуються відповідно до їх сутності, а не лише виходячи з юридичної форми.

На виконання ст. 6 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» розроблені положення (стандарти) бухгалтерського обліку. Так, наказом Міністерства фінансів України № 137 від 28.05.1999 року затверджено Положення (стандарт) бухгалтерського обліку 6 «Виправлення помилок і зміни у фінансових звітах».

Згідно з цим Стандартом події після дати балансу можуть вимагати коригування певних статей або розкриття інформації про ці події у примітках до фінансових звітів. Події після дати балансу, які надають додаткову інформацію про визначення сум, пов'язаних з умовами, що існували на дату балансу, вимагають коригування відповідних активів і зобов'язань. Коригування активів і зобов'язань здійснюється шляхом сторнування та (або) додаткових записів в обліку звітного періоду, які відображають уточнення оцінки відповідних статей внаслідок подій після дати балансу.

Як вбачається з обставин справи, рішення про ліквідацію ТОВ «АТЕК» було прийнято загальними зборами учасників 01.10.2014 року, отже,датою складання фінансової звітності є саме дата прийняття рішення про ліквідацію підприємства, а подією після дати балансу, що вимагає коригування статей звітності, є набрання законної сили рішенням суду від 16.09.2015 року у справі № 236/2339/15-ц.

Відповідно до ст. 373 ЦПК України за наявності обставин, що утруднюють виконання рішення, за заявою державного виконавця або за заявою сторони суд, який видав виконавчий документ,у виняткових випадках може змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення.

Суд враховує як обставини, що ускладнюють виконання рішення, припинення здійснення господарської діяльності боржником та відсутність у боржника майнових активів, та водночас, вважає за можливе встановити спосіб подальшого виконання рішення шляхом математичного обчислення головою ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК» сум щомісячних виплат втраченого заробітку на користь ОСОБА_2 на період, що визначається як різниця між середньою тривалістю життя для жінок в Україні й віком стягувача на момент здійснення капіталізації, та подальшого відображення зобовязань юридичної особи боржника у фінансовій звітності через внесення відповідних змін.

Керуючись ст. 373 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву стягувача у виконавчому провадженні ОСОБА_2 про встановлення способу виконання рішення суду від 16.09.2015 року у справі № 236/2339/15-ц задовольнити.

Встановити подальший спосіб виконання рішення Краснолиманського міського суду Донецької області суду від 16.09.2015 року у справі № 236/2339/15-ц про зобовязання ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК», головою якої є ОСОБА_1, здійснити капіталізацію коштів для виплати ОСОБА_2, шляхом математичного обчислення головою ліквідаційної комісії ТОВ «АТЕК» сум щомісячних виплат втраченого заробітку на користь ОСОБА_2 на період, що визначається як різниця між середньою тривалістю життя для жінок в Україні та віком стягувача на момент здійснення капіталізації, та подальшого відображення зобовязань юридичної особи боржника у фінансовій звітності через внесення відповідних змін.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Краснолиманський міський суд Донецької області до Апеляційного суду Донецької області шляхом подання апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення.

Особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, може бути подана апеляційна скарга протягом пяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя -