Провадження № 2/344/2331/16
У Х В А Л А

14 червня 2016 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої-судді ОСОБА_1

при секретарі с/з ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Івано-Франківського міського суду питання про залишення позовної заяви без розгляду в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, фізичної особи-підприємця ОСОБА_5, фізичної особи-підприємця ОСОБА_6 про визнання недійсним договору купівлі-продажу в частині покупця, визнання недійсним договору виконання робіт в частині замовника, визнання покупцем та замовником, визнання права власності на квартиру, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Івано-Франківського міського суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, фізичної особи-підприємця ОСОБА_5, фізичної особи-підприємця ОСОБА_6 про визнання недійсним договору купівлі-продажу в частині покупця, визнання недійсним договору виконання робіт в частині замовника, визнання покупцем та замовником, визнання права власності на квартиру.

Позивач та його уповноважені представники в судові засідання 04 травня 2016 року, 17 травня 2016 року та 14 червня 2016 року не зявилися, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.

В судовому засіданні 14 червня 2016 року представниками Відповідача ОСОБА_4 подано заяву про залишення позовної заяви ОСОБА_7 без розгляду.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 207 Цивільного процесуального кодексу України (надалі «ЦПК України») суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Заяв про розгляд справи у відсутність Позивача та його представників до суду не надходило.

Так, в судове засідання, призначене на 04 травня 2016 року Позивач та його уповноважені представники не зявилися та подали клопотання про відкладення розгляду справи (том 2, а.с. 1), в якому покликалися на відсутність можливості зявитися в судове засідання у звязку із необхідністю участі представників Позивача в судовому розгляді іншої справи. Поважності причин неприбуття в судове засідання Позивача в поданому клопотанні не зазначено.

В судове засідання, призначене на 17 травня 2016 року Позивач та його уповноважені представники повторно не зявилися та подали клопотання про відкладення розгляду справи (том 2, а.с. 17), в якому покликалися на відсутність можливості зявитися в судове засідання у звязку із необхідністю участі представників Позивача в судовому розгляді іншої справи, а також відрядження Позивача до м. Київ.

В судове засідання, призначене на 14 червня 2016 року Позивач та його уповноважені представники повторно не зявилися та подали клопотання про відкладення розгляду справи (том 2, а.с. 33-34), в якому покликалися на відсутність можливості зявитися в судове засідання у звязку із необхідністю участі представників Позивача в судовому розгляді іншої справи, а також хворобою Позивача. Жодних доказів на підтвердження хвороби Позивача чи перебування його на лікуванні суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку про те, що Позивач та його представники, будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, без поважних причин не з'явилися в судові засідання, призначені на 04 травня 2016 року, 14 червня 2016 року.

При цьому, Суд звертає увагу на те, що зі змісту довіреності від 11 січня 2016 року, яка міститься в матеріалах справи (том 2, а.с. 30) вбачається, що даною довіреністю ОСОБА_7 уповноважив на представництво своїх інтересів не лише ОСОБА_8 та ОСОБА_9, а й ОСОБА_10.

Доказів на підтвердження неможливості представника ОСОБА_7 ОСОБА_10 представляти інтереси ОСОБА_7 в розгляді даної цивільної справи суду не надано.

Крім того, в матеріалах даної цивільної справи міститься довіреність від 13 лютого 2014 року, зі змісту якої вбачається, що даною довіреністю ОСОБА_7 уповноважив на представництво своїх інтересів громадян ОСОБА_11 та ОСОБА_12. Доказів неможливості прибуття в судове засідання даних представників, як і доказів анулювання виданої на їх імя довіреності від 13 лютого 2014 року, суду не надано.

Відповідно до частини 3 статті 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Позивач та його представники тричі належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, проте із заявою про розгляд справи за їх відсутності не зверталися. Крім того, представниками Позивача тричі подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з зайнятістю представників у розгляді іншої справи та, зокрема, у зв'язку з хворобою Позивача, без представлення належних доказів, що свідчить про неповажність причин неявки в судове засідання.

Відповідно до частини 3 статті 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов'язки.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на них поширюється порядок цивільного судочинства, а значить обовязок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки, а також нести відповідальність за зловживання правом. В прямі обовязки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни протягом усього провадження у справі.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Оскільки в призначені судові засідання Позивач та його представники систематично не зявляються, що розцінюється судом, як спроби, спрямовані на затягування розумного строку розгляду справи, враховуючи наявні в сукупності умови (належне повідомлення сторони, повторна неявка без поважних причин, відсутність заяви про розгляд справи за відсутністю Позивача та його представників) суд змушений залишити позовну заяву без розгляду, оскільки обставини справи свідчать про недодержання умов реалізації стороною позивача свого права на звернення до суду за захистом, а можливість застосування таких прав надалі не втрачена.

В той же час суд констатує, що саме по собі тривале перебування даної справи в суді не повязане із затягуванням розумних строків розгляду справи судом. Так, суд докладав усіх можливих зусиль задля розгляду справ в розумні строки, призначаючи щоразу засідання в найбільш зручні та прийнятні для учасників процесу дати, дотримуючись вимог ЦПК України.

В той же час в прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини для встановлення розумності строку розгляду конкретної справи у національних судових органах вироблено у своїй практиці кілька взаємоповязаних критеріїв, зокрема:

- складність справи;

- поведінка заявника (тобто особи, яка звернулася до Європейського Суду);

- поведінка судових та інших державних органів;

- важливість предмету розгляду для заявника.

Щодо критерію «поведінки сторін», то слід вказати, що довга тривалість розгляду справи може бути визнана розумною, якщо сама справа є складною як з фактичного, так і з правового боку.

Таким прикладом, можна навести справу «Чірікоста і ОСОБА_8 проти Італії», де пятнадцятирічний строк розгляду було визнано Судом виправданим, оскільки самі заявники сімнадцять разів зверталися з проханням про відстрочення процесу і не заперечували проти шістьох перенесень розгляду, здійснених на підставі заяви іншої сторони у справі. У справах, де відповідачем виступала Україна та де тривалість розгляду справи була визнана розумною слід вказати справи «Тімотієвич проти України», де також тривалий розгляд справи було визнано «розумним» з огляду на те, що заявник систематично не зявлявся у судові засідання і Європейський суд констатував, що заявник явно не був зацікавлений у швидкому розгляді справи, а також справа «Бєлуха проти України», де розгляд справи протягом шести років також було визнано «розумним» тому, що заявниця систематично оскаржувала рішення судів нижчої ланки у судах вищих ланок з порушенням строків оскарження.

В той же час, протягом усього часу перебування справи в суді Позивачем та його представниками не подано заяви про розгляд справи за їх відсутністю, що унеможливлює і завершення цієї справи, зважаючи на положення частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, щодо розгляду справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом та виходячи лише з наявних у справі доказів.

Згідно позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі №6-24063 ск 15, для вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду поважність причин повторної неявки в судове засідання позивача не мають правового значення, адже факт повторної неявки в судове засідання позивача незалежно від причин неявки є підставою для залишення позовної заяви без розгляду лише при наявності сукупності таких обставин як: факту належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи; відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на факт повторної неявки належним чином повідомленого Позивача та його представників в судове засідання, ненадходження від них заяви про розгляд справи за їх відсутності, Суд дійшов висновку, що позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, фізичної особи-підприємця ОСОБА_5, фізичної особи-підприємця ОСОБА_6 про визнання недійсним договору купівлі-продажу в частині покупця, визнання недійсним договору виконання робіт в частині замовника, визнання покупцем та замовником, визнання права власності на квартиру, слід залишити без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись пунктом 3 частини 1 статті 207, статтями 209, 210 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, фізичної особи-підприємця ОСОБА_5, фізичної особи-підприємця ОСОБА_6 про визнання недійсним договору купівлі-продажу в частині покупця, визнання недійсним договору виконання робіт в частині замовника, визнання покупцем та замовником, визнання права власності на квартиру, залишити без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається через Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Домбровська Г.В.