Провадження № 2/752/916/16
І м е н е м У к р а ї н и
16 серпня 2016 року Голосіївський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Новак А.В.,
при секретарі Закаблуківській О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди в порядку зворотної вимоги(регресу),-
позивач звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди в порядку зворотної вимоги(регресу).
Мотивує свої вимоги тим, що 10 лютого 2015 року о 13 год. 45 хв. на вул. Горького, 123 в місті Києві сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Опель» р. н. НОМЕР_2, під керуванням водія ОСОБА_1 та автомобіля «Рено», р. н. НОМЕР_1, власником якого є ОСОБА_3
Дана дорожньо-транспортна пригода відбулась в результаті порушення водієм ОСОБА_1 п.п. 10.1, 10.9 Правил дорожнього руху України.
В результаті дорожньо-транспортної пригоди, автомобіль «Рено», р.н. НОМЕР_1, було пошкоджено.
Відповідно до договору добровільного страхування транспортних засобів № НОМЕР_3 майнових інтересів власника транспортного засобу від 11 липня 2014 року автомобіль «Рено», р. н. НОМЕР_1 був застрахований ПАТ «ПРОСТО-страхування».
Представник позивача надіслав до суду лист з клопотанням слухати справу у його відсутність та просив суд задовольнити позов в повному обсязі. Не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення по справі.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить опубліковане оголошення у пресі про час і місце розгляду справи.
Відповідно до ч. 9 ст. 74 ЦПК України, відповідач, зареєстроване місце проживання(перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого не відоме, викликається в суд через оголошення у пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час і місце розгляду справи.
Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надсилав. Про причину неявки суд не повідомив. Позивач у своїй заяві не заперечує проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів у зв'язку з чим суд на підставі ст. 224 ЦПК України, вважає за можливе вирішити справу у його відсутність за наявними у справі доказами, ухваливши заочне рішення.
Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що 10 лютого 2015 року о 13 год. 45 хв. на вул. Горького, 123 в місті Києві сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Опель» р. н. НОМЕР_2, під керуванням водія ОСОБА_1 та автомобіля «Рено», р. н. НОМЕР_1, власником якого є ОСОБА_3
Дана дорожньо-транспортна пригода відбулась в результаті порушення водієм ОСОБА_1 п.п. 10.1, 10.9 Правил дорожнього руху України.
В результаті дорожньо-транспортної пригоди, автомобіль «Рено», р.н. НОМЕР_1, було пошкоджено.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Постанова Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» за № 6 від 27.03.1992 року (із змінами та доповненнями) роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі та майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі, особою, яка її заподіла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Відповідно до ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона(страховик) зобов'язується у разі настання певної події(страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Відповідно до ст. 993 ЦК України, до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Як вбачається з матеріалів страхового акту № 105832 від 18.02.2015 року та платіжного доручення № 2841 від 18 березня 2015 року позивач відшкодував потерпілій особі 20598 гривень 86 копійок.

На основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про можливість задоволення позову повністю.

Питання про судові витрати вирішити за правилами ст. 88 ЦПК України, стягнувши з відповідача на користь позивача 1218 гривні.

Керуючись ст.ст. 208-209, 212-215, 223, 224, 294-296 ЦПК України,-

в и р і ш и в:

Позов Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди в порядку зворотної вимоги(регресу) - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» 20598 (двадцять тисяч п'ятсот дев'яносто вісім) гривень 86 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» 1218 (одна тисяча двісті вісімнадцять) гривень судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуто Голосіївським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом десяти днів з дня його проголошення, а рішення яке було ухвалено без участі особи, яка її оскаржує протягом десяти днів з дня отримання копії рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва.

Суддя А.Новак