Справа № 521/2863/16-ц
Провадження №2/521/2363/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"12" лютого 2016 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Гранін В.Л. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з цим позовом і просить визначити частку ОСОБА_4, його матері, померлої 01.12.2012 року, в праві спільної власності на домоволодіння за адресою вул. Єфімова, 34, у розмірі 23/100 та визнати за ним право власності на цю частину в порядку спадкування за законом.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 119, 120 ЦПК України, а саме:

- ціна позову не визначена;

- судовий збір зовсім не сплачено, згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову (вартості нерухомого майна на даний час), але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Спірна частина домоволодіння коштує не менш як 610 000 грн. Тому позивачу необхідно сплати судовий збір у розмірі 6 090 грн. Це вимоги ст. 80 ЦПК України;

- не розяснено чому позивачка вважає відповідачами саме осіб, які вказані в позові. А згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду від 30.05.2008 року - відповідачами у справах про спадщину є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини;

- так як зміст позову - це вказівка позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України) не указано якими діями саме відповідачі не визнають, порушують, чи оспорюють її права спадкоємця, саме на спадщину.

Не розяснено в чому саме спір між позивачем і відповідачами. Так, позивач указує, що він є спадкоємцем і тому просить визнати право власності в порядку спадкування. І не розяснено, чому він не отримав у нотаріуса саме постанову (Інструкція про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України) про відмову видати таке свідоцтво про право на спадкування позивачу в якій буде надана мотивована відмова з посиланням на конкретні причини такої відмови. А згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року (на яку позивач посилається в позові) свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка повинна бути у вигляді саме постанови) особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Про це указано і в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо деяких спірних питань застосування норм цивільного процесуального права від 10.07.2012 року.

Не розяснено чи звертався позивач до Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради, яка згідно з Положенням про районну адміністрацію Одеської міської ради, затвердженому рішенням Одеської міської ради від 13.02.2014 року делеговані повноваження і яка видає розпорядження про затвердження розподілу часток жилих приміщень та господарських споруд (3.2.4). Відмову цього органу він може оскаржити до суду в установленому порядку;

- не розяснено, чому у позивача немає даних про відмову йому в реєстрації його частини, а також в реєстрації переходу права власності. А в п.6. Постанови №5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» указано, що спадкоємець має право звернутися із заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»);

- не викладені обставини (підстави) в обґрунтування позовних вимог. Також не вказано які документи підтверджують, що коридор площею 5,8 кв.м. не є самочинно збудованим;

- не зазначені всі докази, які підтверджують кожну обставину: немає посилання на докази, які підтверджують наявність спору саме між сторонами. Також немає даних про відсутність згоди інших спадкоємців, чи відсутність спадкоємців, у звязку з чим суд не може вирішити питання про відкриття провадження у справі (п.24 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»).

Якщо інших спадкоємців немає, чому заявником немає посилання на докази цього, а якщо неможливо отримати з нотаріальної контори дані про спадкову справу, чому заявником не указано про необхідність витребування доказів, з урахуванням вимог ст.ст. 131, 133 ЦПК України, якщо в їх отримані у позивача є труднощі (а якщо ні, то не розяснено чому вони не надані в матеріалах справи), а саме: даних про спадкову справу в нотаріальній конторі.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної на протязі пяти днів, з дня отримання цієї ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя