Апеляційний суд Житомирської області
Справа №296/3714/14-ц Головуючий у 1-й інст. Галасюк Р. А.
Категорія 68 Доповідач Широкова Л. В.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Житомирської області в складі:

головуючого судді Широкової Л.В.,

суддів Заполовського В.Й., Матюшенка І.В.,

при секретарі судового

засідання Мишаковській В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Житомирі цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 21 травня 2015 року

по цивільній справі за заявою ОСОБА_3, заінтересовані особи - ОСОБА_4, орган опіки та піклування Житомирської міської ради, відділ реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області про усиновлення, за заявами ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_2, заінтересовані особи - ОСОБА_3, виконавчий комітет Житомирської міської ради про збереження правового зв'язку з дитиною,

в с т а н о в и л а :

У квітні 2014 року ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою щодо усиновлення ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, на обґрунтування, якої зазначив, що 11.02.2014 року зареєстрував шлюб із ОСОБА_8, яка має малолітнього сина від попереднього шлюбу, батько дитини помер. Оскільки ОСОБА_7 сприймає його як батька, просив суд задовольнити його заяву.

У червні 2014 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 подали до суду заяву та просили зберегти правовий зв'язок між ними та їх онуком ОСОБА_7

У серпні 2014 року ОСОБА_2 також подала до суду заяву, в якій просила зберегти правовий зв'язок між нею та її правнуком ОСОБА_7

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 21 травня 2015 року заяву ОСОБА_3 задоволено. Заяву ОСОБА_5, ОСОБА_6 також задоволено. У решті вимог відмовлено.

Вищевказане судове рішення набрало чинності окрім тієї частини, якою відмовлено ОСОБА_2 у задоволенні її вимог.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати рішення суду в частині відмови у задоволенні її заяви, прийняти у цій частині нове рішення, яким задовольнити її заяву.

ОСОБА_2 посилається на те, що оскаржуване рішення суду є незаконним, необґрунтованим та таким, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права. Вважає, що суд формально підійшов до оцінки вимог передбачених ст. 232 СК України, не взяв до уваги висновок ВК Житомирської міської ради, як органу опіки № 190 від 15.04.2015 року та те, що ОСОБА_4 не виконує рішення апеляційного суду Житомирської області від 03.07.2014 року.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_2, суд першої інстанції виходив з того, що дослівний текст ч.2 ст.232 СК України не передбачає збереження правового зв'язку між прабабою і внуком при усиновленні дитини.

Проте, погодитися з цим не можна, враховуючи наступне.

Як визначив законодавець, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов'язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім'ї та родичів визначено Сімейним кодексом України (далі - СК України).

Відповідно до ч. 2 ст.1 СК України регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім'ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов'язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім'ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку.

Згідно з ч. 8 ст.7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї.

Однак, відповідно до ч.ч. 9, 10 ст.7 СК України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Статтею 232 СК України врегульовано питання правових наслідків усиновлення. Так, відповідно до ч. 2 вказаної норми, якщо після смерті одного з батьків дитини або розірвання шлюбу з особою, визнаною судом недієздатною, другий з батьків дитини вступив у повторний шлюб і його дружина, чоловік у повторному шлюбі бажають усиновити дитину, баба, дід дитини з боку того з батьків, хто помер або визнаний недієздатним, рідні брати, сестри дитини мають право подати до суду заяву про збереження між ними та дитиною, яку усиновлюють, правового зв'язку. Суд розглядає таку заяву одночасно із заявою про усиновлення і задовольняє її, якщо це відповідає інтересам дитини.

Усиновлення породжує такі ж юридичні наслідки, які настають внаслідок народження дитини, оскільки усиновлена дитина прирівнюється до рідної.

При усиновленні дитини за бажанням її родичів за походженням може бути збережено правовий зв'язок між ними та дитиною. Суд розглядає зазначену заяву одночасно із заявою про усиновлення і задовольняє її лише за умови, якщо це відповідає інтересам дитини. Заінтересовані особи, які звернулися до суду із заявою про збереження правового зв'язку між ними й дитиною, яка усиновлюється, мають право відповідно до ст. 265-4 ЦПК України брати участь у розгляді судом справи про усиновлення.

Порядок спілкування усиновленої дитини з родичами її померлого батька (матері) встановлюється за домовленістю між усиновлювачем та родичами дитини, а якщо такої згоди не буде досягнуто - згідно з правилами ст.257 СК України.

Дозвіл суду на збереження правових зв'язків усиновлюваного з родичами повинен бути відображений у рішенні суду про усиновлення. Такий дозвіл надає родичам померлого батька (матері), окрім іншого, й право на спілкування з усиновленою дитиною відповідно до ст..257 СК України. Відсутність вказівки про збереження правових зв'язків означає, що правовідносини усиновлюваного з родичами є припиненими.

Відповідно до ст.257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом,прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 є прабабою ОСОБА_7,ІНФОРМАЦІЯ_1. За висновком Житомирської міської ради, як органу опіки та піклування від 15 квітня 2015 року визначена доцільність визначення побачень та участі у вихованні правнука ОСОБА_7 (а. с. 25 т. 2).

Рішенням Богунського районного суду м.Житомира від 23 квітня 2015 року та рішенням Апеляційного суду Житомирської області від 07 липня 2015 року їй було визначено часи побачення із правнуком та визначена участь у його вихованні (а. с. 120 т.1, а. с. 23-24 т. 2).

Виходячи з вищевказаних обставин справи та вищезазначених положень чинного законодавства, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість заяви ОСОБА_2

При цьому також колегія суддів враховує, що через усиновленого у правовий родинний зв'язок втягуються і нащадки усиновленої особи: діти усиновленого набувають правового статусу внуків усиновлювача, внуки усиновленого набувають правового статусу правнуків усиновлювача тощо. Тобто між нащадками усиновленого та усинолювачем і його родичами виникає правовий зв'язок, аналогічний за правами та обов'язками кровноспорідненого зв'язку.

За таких обставин, коли судом першої інстанції допущені порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового про задоволення заяви ОСОБА_2

Керуючись ст. ст. 209, 303, 304, 307, 309, 313,314,316 ЦПК України, колегія суддів

В и р і ш и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 21 травня 2015 року в частині відмови у задоволенні заяви ОСОБА_2 скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення.

Встановити правовий зв'язок між ОСОБА_2 та її правнуком ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення, проте може бути оскаржене в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуючий: Судді: