Справа № 545/1696/15-ц
Провадження № 2/545/31/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" лютого 2016 р. Полтавський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Потетій А.Г.,

при секретарі Задорожна Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Нестеренківської сільської ради Полтавського району про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/3 частину земельної ділянки в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся до суду із позовом про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, посилаючись на те, що 03.12.2012року о 12год. 10хв. ОСОБА_3 маючи повну дієздатність вирішила скористатися своїм правом передбаченим ст.1233 - 1236 ЦК України та залишила заповіт на випадок своєї смерті, який зареєстровано в реєстрі за №30, який посвідчений секретарем Нестеренківської сільської ради Полтавського району Полтавської області . Відповідно до змісту заповіту ОСОБА_3 зробила таке розпорядження:

«належну мені на праві особистої власності земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,08 га, що розташована на території Нестеренківської сільської ради Полтавського району Полтавської області заповідаю Кір»ян ОСОБА_4 народження.

Все інше належне мені майно, яке на день смерті буде мені належати, де б воно не було і з чого б воно не складалося і на що я за законом матиму право заповідаю своїй дочці ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1.»

21 січня 2014 року ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть ОСОБА_6 І-КЕ №292614 видане 25 березня 2014 року .

Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України: Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.І, ч.2 ст.1269 ЦК України: Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.І ст. 1270 ЦК України: Для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.І ст. 1272 ЦК України: Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

17 червня 2014 року ОСОБА_1 скористалась своїм правом прийняти спадщину, та в межах передбаченого законом строку подала заяву про прийняття спадщини за якою, було зареєстровано спадкову справу за №56198760, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі серія КУ № 549385 від 17.06.2014р.

Позивач не зміг належним чином зареєструвати за собою належне їй на підставі заповіту майно, оскільки не мала оригіналу правовстановлюючого документа на земельну ділянку площею 6,08 га, передану для ведення товарного сільськогосподарського товариства, що знаходиться на території Нестеренківської сільської ради, Полтавського району Полтавської області.

31 березня 2015 року Позивач звернулась до Відділу Держземагентства у Полтавському Районі Полтавської Області із заявою про видачу дублікату(копії) державного акту виданого на імя ОСОБА_3.

20 квітня 2015 року Позивач отримала відповідь Відділу Держземагентства у Полтавському Районі Полтавської Області №38-28-0.7-58/23-15 разом із завіреною копією правовстановлюючого документу - Державного ОСОБА_7 на право власності на земельну ділянку серія ПЛ №191455 від 13.04.2005р.

20 травня 2015 року Позивач отримала відмову Полтавської районної державної нотаріальної Контори у видачі свідоцтва про спадщину №02-14/1165 з рекомендацією звернутися до суду для вирішення питання по суті визнання права власності в порядку спадкування на земельну ділянку.

Враховуючи, що до Позивача перейшло право на земельну ділянку, яку Позивач не має змоги оформити відповідно до вимог законодавства у звязку із відсутністю оригіналу правовстановлюючих документів, питання визначення належності цього майна має вирішуватись у судовому порядку, оскільки рішення суду буде правовстановлюючим документом для оформлення права на це майно.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_5 подала зустрічну позовну заяву про визнання права власності на 1/3 частину земельної ділянки в порядку спадкування, обгрунтовуючи її тим, що 21січня 2014 р. померла її мати, ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія 1-КЕ Ке 292614, видане 25 березня 2014р.

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, який зареєстрований в реєстрі № 30, посвідчений секретарем Нестеренківської сільської ради Полтавського району Полтавської області, згідно якого належну на праві власності земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва пл. 6,08 га заповіла ОСОБА_7, все інше належне майно, яке на день смерті буде їй належати, де б воно не було і з чого б не складалось, заповіла ОСОБА_5

Однак, про існування вказаного вище заповіту ОСОБА_5 дізналась лише в кінці червня 2014 p., і лише після цього звернулась з заявою про прийняття спадщини. Однак, ОСОБА_5 було відмовлено у її прийнятті, оскільки було пропущено строк для подання даної заяви.

Зважаючи на вище викладене, позивач за зустрічним позовом змушена була звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, але рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 05.1 1.2015 р. було відмовлено у задоволенні даного позову. Ухвалою Апеляційного суду Полтавської області від 03.12.2015 р. рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 05.11.2015 р. залишено без змін.

Окрім того, ОСОБА_5 було замовлено оцінку майна, яке заповіла їй мати, ОСОБА_3, а саме - житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: Полтавська область, Полтавський район, с. Нестеренки, вул. Гоголя, буд. 23, та земельних ділянок кадастровий № :01:001:0093 та № :01:001:0094. Згідно звіту про оцінку майна від 18.01.2016 р. та звітів про експертну грошову оцінку земельних ділянок, загальна вартість майна складає 48 700 грн.

При цьому, згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку вказаної вище земельної ділянки, на який посилається у позові ОСОБА_1, вартість земельної ділянки, яку заповіла їй ОСОБА_3, складає 165 727,37 грн.

Таким чином, вартість всього спадкового майна складає 214 427,37 грн.

Зважаючи на те, що ОСОБА_5 є донькою померлої ОСОБА_3 і на момент її смерті була непрацездатною, то вважає, що має право на обовязкову частку у спадщині, розмір якої складає половину частки, яка б належала їй у разі спадкування за законом.

Таким чином, вважає що має право на частини спадщини, оскільки була б єдиною спадкоємицею за законом після смерті ОСОБА_3

Оскільки вартість всієї спадщини складає 214 427,37 грн., то вартість частки ОСОБА_5 повинна складати 107 213,68 грн. Натомість, згідно заповіту успадкувала лише право на майно, вартість якого є значно меншою і складає 48 700 грн.

Отже, вартість обовязкової частки у спадщині ОСОБА_5 після смерті матері ОСОБА_8 є меншою на 58 513,68 грн.

Згідно розрахунків, 58 513,68 грн. складає 1/3 від земельної ділянки, на яку просить визнати право власності ОСОБА_7 Таким чином, існують достатні законні підстави визнати за мною право власності на 1/3 частини земельної ділянки площею 6,08 га, кадастровий № :00:004:0097 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Нестеренківської сільської ради Полтавського району Полтавської області.

Фактично, на сьогоднішній день, право ОСОБА_5 на спадкування обовязкової частки у спадщині після смерті матері ОСОБА_3, порушене, тому змушена звернутись з даним зустрічним позовом до ОСОБА_7

В судовому засіданні позивач за первісним позовом-Кір»ян Л.О. прохала позов задовольнити, в зустрічному позові відмовити, з підстав зазначених у позові, вказуючи на те, що ОСОБА_5, мала можливість прийняти спадщину але цього не зробила і тепер намагається відібрати у неї-Кір»ян належне останній по закону, згідно заповіту спадкове майно. Вказану позицію підтримав і її представник.

Відповідач за первісним позовом-Ребрик Л.О. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення первісного позову, та прохала задовольнити зустрічний позов з зазначених у ньому підстав.

Представник відповідача за первісним позовом -Нестеренківської сільської ради Полтавського району в судове засідання не зявився, надавши суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, поклались на розсуд суду при вирішенні спору.

Суд, дослідивши докази, якими обґрунтовується позов, вважає, що первісний позов підлягає до задоволення а зустрічний відмові.

Так судом встановлено, що 03.12.2012року ОСОБА_3 залишила заповіт на випадок своєї смерті, який зареєстровано в реєстрі за №30, та посвідчений секретарем Нестеренківської сільської ради Полтавського району Полтавської області .

Відповідно до змісту заповіту ОСОБА_3 зробила таке розпорядження:

«належну мені на праві особистої власності земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,08 га, що розташована на території Нестеренківської сільської ради Полтавського району Полтавської області заповідаю Кір»ян ОСОБА_9, 18.10.1976року народження.

Все інше належне мені майно, яке на день смерті буде мені належати, де б воно не було і з чого б воно не складалося і на що я за законом матиму право заповідаю своїй дочці ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.»

21 січня 2014 року ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-КЕ №292614 від 25 березня 2014 року .

Кір»ян А.О. скористалась своїм правом щодо спадкового майна подавши у встановлений законом строк заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

ОСОБА_5 пропустила строк звернення до нотаріальної контори з заявою для прийняття спадщину в наслідок чого була змушена звертатись до суду для продовження строку.

Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 05.11.2015 р. ОСОБА_5 було відмовлено у задоволенні даного позову. Ухвалою Апеляційного суду Полтавської області від 03.12.2015 р. рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 05.11.2015 р. залишено без змін.

Твердження ОСОБА_5 про те, що вона має право на обов»язкову частку у спадщині , що відкрилась після смерті ОСОБА_3 суд вважає неспроможним оскільки згідно зробленого заповіту спадкодавця ОСОБА_5 не була позбавлена права на спадкове майно а навпаки спадкодавець заповіла останній все інше майно на яке вона матиме право окрім земельної ділянки площею 6,08 га. яку вона заповіла своїй онукі Кір»ян А.І.

Також твердження ОСОБА_5 про те, що вона на момент смерті ОСОБА_10»янової М.О. була непрацездатна не підтверджено жодним належним та допустимим доказом як при розгляді даної справи та і при розгляді цивільної справи в суді за позовом ОСОБА_5 про надання додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Те, що ОСОБА_5 не скористалась своїм правом, у визначений законом строк прийняти спадщину не надає їй право на притендування на спадкове майна на яке по заповіту має Кір»ян А.І.

Кір»ян А.І. не має можливості оформити право власності на належну їй по заповіту земельну ділянку окрім як в судовому порядку у з»язку з відсутність в неї оригіналу державного акту на земельну ділянку.

Земельна ділянка з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,08 га, розташована на території Нестеренківської сільської ради Полтавського району Полтавської області земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,08 га, що розташована на території Нестеренківської сільської ради Полтавського району Полтавської області.

Вказана земельна ділянка на момент смерті ОСОБА_10»янової М.О. знаходилась у її власності згідно Державного ОСОБА_7 на право власності на земельну ділянку серії ПЛ№191455 від 13.04.2005р.

В судовому засіданні сторонами не оскаржується зміст заповіту який зробила Кос»янова М.О. , також той факт, що спадкодавець на момент його складення мала повну цивільну дієздатність та усвідомлювала свої дії.

Відповідно до положення ч.3 ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, та положеннями ч.1 ст.11 ЦПК України, згідно якої суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути зокрема визнання права.

Відповідно до ч. 3 ст. 61 ЦПК України, обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Згідно ст.. 114 ЦПК України, позови, що виникають з приводу нерухомого майна, предявляються за місцезнаходженням майна або його основної частини.

Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщина і не припинилися в наслідок його смерті.

Відповідно до 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, хто його пережив, та батьки.

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно , зобовязаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

У відповідності до п.4.14 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання право встановлювальних документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Відповідно до змісту ст. ст. 11, 15 ЦК України цивільні права і обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

На підставі викладеного суд вважає позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Нестеренківської сільської ради Полтавського району про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування таким, що підлягає до задоволення.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/3 частину земельної ділянки в порядку спадкування слід відмовити за неоведеністю.

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 27, 31,88,130, 208, 214, 215, 218, 294 ЦПК України, ст.ст. 11, 15-16, 328, 346, 355-357, 370, 1233-1236,1241,1268,1270 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Нестеренківської сільської ради Полтавського району про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування задовольнити.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/3 частину земельної ділянки в порядку спадкування- відмовити.

Визнати за ОСОБА_11 ( ідентифікаційний номер НОМЕР_1) право власності на спадкове майно за заповітом після смерті ОСОБА_3, померлої 21 січня 2014 року, яке складається з земельної ділянки 6,08 га., кадастровий номер :00:004:0097 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Нестеренківської сільської ради, Полтавського району, Полтавської області.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений при подачі позову до суду судовий збір в розмірі 1657 грн. 27 коп.

Віднести за рахунок ОСОБА_2 судовий збір в сумі 585грн.14 коп. сплачений нею при зверненні до суду з зустрічним позовом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий: А.Г.Потетій