_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/5870/16-ц
Провадження № 2/520/3355/16
УХВАЛА

25.05.2016 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Пучкова І.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про: витребування у відповідача квартири № 241, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. 25-ї Чапаївської дивізії, буд. 1; скасування державної реєстрації права власності відповідача у державному реєстрі реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень на цю квартиру; поновлення державної реєстрації права власності позивача на цю квартиру.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VІ, за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати за кожну вимогу.

Відповідно до абз. 2, 3 п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, з урахуванням внесених змін і доповнень від 25 вересня 2015 року, відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку з цим, суд повинен перевірити, щоби платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції «Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами). Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, суди, виконуючи наведені вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України.

Представник позивача надав оригінал квитанції № 210122523 від 23 березня 2016 року, проте кошти не зараховані до спеціального фонду Державного бюджету України. Також, позивач повинен сплатити судовий збір за інші дві вимоги.

Згідно з ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог чинного законодавства, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись ч.1 ст.121 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків поданої заяви - пять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Пучкова І. М.