overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Оріхівський районний суд Запорізької області
С У Д О В И Й Н А К А З
07.06.2016 м. Оріхів Справа № 323/2083/16-ц
провадження № 2-н/323/79/16
Суддя Оріхівського районного суду Запорізької області Щербань Л.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» про стягнення заборгованості по заробітній платі, відповідно до ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України 509, 510, 526, 549-551 ЦК України,-
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Оріхівського районного суду
Запорізької області ОСОБА_2
Згідно статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Відповідно до ст.105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого ч.1 ст.105 ЦПК України, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Згідно з ст.106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання. Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Судовий наказ набрав чинності «______»__________________2016 року.
Судовий наказ видано стягувачеві «______» _________________ 2016 року.
Строк предявлення до виконання один рік.
Суддя Оріхівського районного суду
Запорізької області ОСОБА_2
Відмітки про виконання судового наказу
дата надходження судового наказу на виконанняповне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконаннізагальна сума, відшкодована за судовим наказомдата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіпідстава повернення судового наказупідприс працівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)примітки
Справа № 369/2642/16-ц
Провадження № 2/369/1705/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 червня 2016 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Усатова Д.Д.
при секретарі Кузьменко П.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_4 ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
Позичальник не виконує належним чином зобов»язання за договором, не здійснює щомісячне погашення кредиту, не сплачує відсотки у розмірах і у строки, передбачені договором.
Просив стягнути з ОСОБА_3 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» заборгованість за кредитним договором у розмірі 32 484,13 грн. та судові витрати.
В судове засідання позивач свого представника не направив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений. Надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений, причини неявки суду не відомі.
За письмовою згодою представника позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд, перевіривши матеріали справи та зібранні в ній докази, знаходить, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
За правилами ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
У відповідності до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.
-23 124,13 грн. - залишок заборгованості за кредитом;
-2,40 грн. - сума несплачених відсотків за користування кредитом;
-9 357,60 грн. - комісія за РО.
За таких обставин суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі.
У відповідності до ст. 88 ЦПК України судові витрати суд покладає на відповідача.
Керуючись ст. ст. 15, 16, 525, 526, 1050, 1054 ЦК України, ст. ст. 3, 10, 60, 88, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України,-
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області протягом десяти днів.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив за письмовою заявою відповідача протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя Д.Д.Усатов
МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"23" травня 2016 р. Справа № 370/459/16-ц

Макарівський районний суд Київської області в складі головуючого судді Устимчук М.Ю., при секретарі Захарченко Т.М. , розглянувши матеріали цивільної справи за позовом

Моторно (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат , повязаних з виплатою страхового відшкодування ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач МТСБУ в особі ОСОБА_2 звернувся до суду з вказаним позовом , посилаючись на те, що 22.06.2012 року водій ОСОБА_1 керуючи автомобілем НОМЕР_1 в мсті Києві допустив зіткнення з транспортним засобом « CHEVROLET» д.н.з. НОМЕР_2 під керування ОСОБА_3 На дату скоєння ДТП відповідач не мав чинного договору обовязкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Вина відповідача у скоєнні ДТП підтверджується постановою Оболонського районного суду міста Києва від 09.07.2012 року та матеріалами справи про адміністративне правопорушення. Згідно Звіту №3018/06/12 з визначення розміру збитків завданих ушкодженням транспортного засобу від 25.06.2012 року складеного субєктом оціночної діяльності Гастуляком БП, розмір завданих збитків становить 8 073,75 грн. Зазначена шкода, особисто винуватцем ДТП не була відшкодована потерпілому. Власник пошкодженого автомобіля ОСОБА_3 звернувся до МТСБУ з заявою до якої було додано копію полісу обовязкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів АА №7457302 та МТСБУ 12.09.2012 року здійснило виплату відшкодування потерпілому в розмірі 6 728.13 грн. за шкоду заподіяну в результаті пошкодження транспортного засобу. Відповідно до вимог статті 1191 ЦК України просили суд стягнути з ОСОБА_1 на їх користь кошти у розмірі понесених витрат , а саме 6 728,13 гривень.

У судове засідання призначене на 18 квітня 2016 року позивач свого представника до зали суду не направив, хоча належним чином були повідомлені, про причини неявки суд не повідомили.

У судове засідання 23 травня 2016 року позивач свого представника повторно до зали суду не направив, хоча належним чином були повідомлені, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до ч.1 п.3 ст. 203 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивачем станом на 23 травня 2016 року на адресу суду заяви про розгляду справи у відсутність представника МТСУ не подано, керуючись ст. 207 ч.1 п.3 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Моторно (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат , повязаних з виплатою страхового відшкодування, залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Апеляційного суду Київської області через Макарівський районний суд протягом 5 днів з часу її проголошення .

Суддя М.Ю. Устимчук
14.06.2016 Єдиний унікальний № 371/678/16-ц
Провадження 2/371/383/16
УХВАЛА

Іменем України

14 червня 2016 року суддя Миронівського районного суду Київської області Гаврищук А.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства ОСОБА_2 про визнання недійсним договору оренди,

в с т а н о в и в:

У червні 2016 року представник позивача ОСОБА_3 звернувся до Миронівського районного суду Київської області з названим позовом.

Проте подана заява не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1)найменування суду, до якого подається заява;

2)імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі;

3)зміст позовних вимог;

4)ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5)виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6)зазначення доказів, які підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7)перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ст. 120 ЦПК України позивач повинен подати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Згідно п.п. 2 пт. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що станом на день подачі позову до суду становить 551 грн. 20 коп.

У порушення вищевказаних вимог позивачем не надано до суду жодного доказу на обґрунтування позовних вимог та не додано до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Згідно ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Зазначені недоліки перешкоджають суду відкрити провадження у справі, а тому позовну заяву необхідно залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 120, 121, 210 ЦПК України, -

У х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства ОСОБА_4 про визнання недійсним договору оренди - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення недоліків позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання ним даної ухвали шляхом подання позовної заяви з додатками, яка б відповідала вимогам, встановленим ст.ст. 119 і 120 ЦПК України і роз'яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис ОСОБА_5

Згідно з оригіналом

Суддя А.В. Гаврищук
Справа № 309/1290/16-ц
Провадження № 2/309/938/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2016 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі:

головуючого судді Савицького С.А.

при секретарі судового засідання Росоха В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідачки про розірвання шлюбу, зареєстрованого між ними 05.09.1992 року у відділі ЗАГСу Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області за актовим записом № 174. Свої позовні вимоги позивач мотивував тим, що проживав в зареєстрованому шлюбі з відповідачкою з 05.09.1992 року. Від даного шлюбу у них народилася донька Богдана ІНФОРМАЦІЯ_1. На даний час проживання в шлюбі з відповідачкою є неможливим, у них різні погляди на життя та різні поняття про життєві цінності. Тривалий час вони разом не проживають, тому він не бажає зберігати формальні шлюбні відносини з відповідачкою. Просить шлюб між ним та відповідачкою розірвати.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився. Представник позивача ОСОБА_3 подав до суду заяву, згідно якої просив розглядати справу у його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримують та просять їх задоволити.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не зявилася, подала заяву, згідно якої просить справу розглядати у її відсутності, не заперечує проти розірвання шлюбу.

Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість задоволення вимог позивача з наступних підстав.

Відповідно до ст. 61 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

Згідно з ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання відповідачем позову не суперечить закону, або не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких підстав позовні вимоги підлягають до задоволення, оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону та інтересам інших осіб.

Керуючись вимогами ст. ст. 10, 60, 61, 174, 197 ч. 2, 209 212-215 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 112 СК України, с у д

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 - задоволити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, 05.09.1992 року у відділі ЗАГСу Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області за актовим записом № 174 розірвати.

Залишити прізвище ОСОБА_2, яке було змінене під час державної реєстрації шлюбу між сторонами ОСОБА_2.

На рішення суду сторонами може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня проголошення рішення до апеляційного суду Закарпатської області.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_4

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_4
СУДОВИЙ НАКАЗ
30.05.2016 року Справа № 461/3656/16-ц
Суддя Галицького районного суду м. Львова Волоско І.Р. розглянувши заяву Львівського комунального підприємства «Цитадель-Центр»
указати імя (найменування) заявника
про видачу судового наказу про солідарне стягнення із ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 2189,41 грн.
Керуючись ст. 96, 102, 103, 367 ЦПК України, ст. 15, 16, 629, 903 ЦК України.
1.Стягнути солідарно із ОСОБА_1 (20.10.1951 р.н.), ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії КА № 646754), ОСОБА_3 (22.05.1983 р.н.)
повне ім′я (найменування) боржника
місце проживання або місцезнаходження боржника
(розрахунковий рахунок боржника(юридичної особи) в установі банку,з якого потрібно стягнути кошти
за наявності - ідентифікаційний код суб'єкта господарської діяльності (для юридичних осіб), ідентифікаційний номер (для фізичних осіб - платників податків)
на користь Львівського комунального підприємства «Цитадель-Центр»
повне ім′я (найменування) стягувача
місце проживання або місцезнаходження стягувача
розрахунковий рахунок стягувача (юридичної особи) в установі банку, на користь якого слід стягувати кошти
______________________________________________не вказано _________________________________________________
за наявності ідентифікаційний код суб′єкта господарської діяльності (для юридичних осіб), індивідуальний ідентифікаційний номер (для фізичних осіб-платників податків)
2189,41 грн. (дві тисячі сто вісімдесят девять гривень сорок одна копійка )
(указати що саме, суму у гривнях цифрами і прописом)
2. Стягнути солідарно з боржників на користь заявника 689,00 грн. (шістсот вісімдесят девять гривень) судового збору.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя:________________________________________________________________ ОСОБА_5
підпис ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ
Згідно зі статтею 104 Цивільного Процесуального Кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом 10-ти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 105 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом пяти днів з дня її надходження без судового розгляду і виклику сторін, про що постановляється ухвала, яка скасовується судовий наказ(стаття 106 ЦПК України).
Бердянський міськрайонний суд
СУДОВИЙ НАКАЗ
09 червня 2016 року Справа № 310/3645/16-ц
м. Бердянськ Запорізької області
Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Троценко Т.А. розглянувши заяву про видачу судового наказу Товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжгаз збут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з газопостачання.
Відповідно до ст.ст. 3,15,95,96,98 ЦПК України.
Судовий наказ після набрання ним законної чинності видати стягувачу.
Суддя: Т. А. Троценко
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної чинності і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
За результатами розгляду заяви про скасування судового наказу суд має право: залишити заяву про скасування судового наказу без задоволення, скасувати судовий наказ та роз'яснити, що заявлені стягувачем вимоги можуть бути розглянуті у позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред'явлення позову, або змінити судовий наказ.
Судовий наказ набрав чинності "___"____________201___року.
Строк пред'явлення до виконання до „___" ___________ 201___ року.
Суддя Т.А.Троценко
Дата видачі судового наказу «______» _____________________ 20 ____ р.
Відмітки про виконання
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації в якому знаходився судовий наказ на виконанні Загальна сума, відра хована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки __________________________________________________________ ______________________________________________________________________
______________________________________________________________________
______________________________________________________________________
______________________________________________________________________
______________________________________________________________________
______________________________________________________________________
Справа № 310/493/16-ц
УХВАЛА

іменем України

"08" червня 2016 р. Бердянський міськрайонний суд

у складі: головуючого судді Троценко Т. А.

при секретарі: Корнієнко М. Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бердянську заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

Встановив:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом про усунення перешкод у користуванні квартирою, яка належить їй на праві власності і вселення у неї.

Заочним рішенням Бердянського міськрайонного суду від 06. 04. 2016 року, ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги задоволені повністю.

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що він вселився разом зі своєю сім»єю у квартиру, яка належала його померлій бабусі ОСОБА_3, користувався її речами як спадкоємець. Крім того, відповідачем у справі зазначено ОСОБА_4, прізвище якої насправді Мащенко. Вона мешкає у цій квартирі з двома малолітніми дітьми. 2013 та ІНФОРМАЦІЯ_1, житлові права яких повинні бути захищені.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 з представником за довіреністю та дорученням для надання безоплатної правової допомоги адвокатом ОСОБА_5 підтримав заяву і пояснив, що квартира занадто мала, щоб туди вселяти ще й ОСОБА_2, і права неповнолітніх дітей будуть порушені.

Позивач з представником за договором і свідоцтвом адвокатом ОСОБА_6 - ОСОБА_7 в судовому засіданні проти перегляду заочного рішення заперечує, оскільки підстави для перегляду заочного рішення не відносяться до предмету спору до даній справі.

Вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

У відповідності до п. 3, 4 ч. 1 ст. 229 ЦПК України та ч. 1 ст. 232 ЦПК України підставами для скасування заочного рішення є сукупність таких обставин:

1) поважність причин неявки в судове засідання;

2) поважність причин, що перешкодили повідомити про це суд;

3) а також наявність доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у разі відсутності зазначених вище підстав суд може своєю ухвалою залишити заяву про перегляд без задоволення.

Відповідачем ОСОБА_1 не зазначено поважності причин його неявки в судове засідання і не вказано про неможливість повідомлення суд про це суд.

Підстави, вказані ним у заяві про перегляд рішення суду, не містять доказів, які б спростували висновки суду про наявність підстав для вселення ОСОБА_2 у спірну квартиру.

За таких обставин суд вважає, що прохання відповідача про скасування заочного рішення являється необґрунтованим.

Керуючись ст. 210, 230, 231 ЦПК України, суд

Ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Бердянського міськрайонного суду від 06 квітня 2016 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10 денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги.

Суддя Бердянського

Міськрайонного суду: ОСОБА_10