Справа №200/1566/16-ц
Провадження №2/200/2027/16
УХВАЛА

08 лютого 2016 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради, Сьома Дніпропетровська державної нотаріальної контори про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,-

встановив:

01 лютого 2016 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просить вирішити питання про відстрочення оплати судового збору, до моменту прийняття судом рішення по даному позову, враховуючи складний майновий стан позивачки; визначити додатковий строк, в два місяці з моменту набрання чинності рішення суду для подання нею заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті 08.03.2015 року ОСОБА_2

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Згідно до ч. 1 ст. 107 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються районними, районними у містах, міськими та міськрайонними судами.

Відповідно до ч.1 ст. 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Наведений у ст. 114 ЦПК України перелік категорій справ позовного провадження, які підпадають під дію правил виключної підсудності є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягає. Основною метою положень про виключну підсудність є забезпечення своєчасного і правильного розгляду та вирішення справ, більш швидкий збір доказів за місцем знаходження суб'єктів, які надають послуги або об'єктів, з приводу яких виникає спір.

До нерухомих речей належать земельні ділянки, а також об?єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленум Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 від 01.03.2013 р. «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позовні вимоги пов?язані з нерухомістю, а саме квартирою, яка знаходиться в Ленінському районі м. Дніпропетровська та за адміністративно-територіальним розташуванням не відноситься до Бабушкінського району м. Дніпропетровська, а тому справа не підсудна Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровська.

Згідно зі ст. 115 ЦПК України якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилаються позивачеві.

Відповідно з п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України заява повертається у числі інших, також у випадках, коли справа не підсудна цьому суду.

За таких обставин, суддя вважає за необхідне повернути заяву, оскільки справа не підсудна Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровська, роз'яснивши заявникові право на звернення із заявою до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська за місцем знаходження нерухомого майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. 115, п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради, Сьома Дніпропетровська державної нотаріальної контори про визнання додаткового строку для прийняття спадщини - повернути позивачу, оскільки справа не підсудна Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровськ, для подання до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Е.В.Женеску