АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА[1]
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого-судді Слюсар Т.А.

суддів: Волошиної В.М., Котули Л.Г.

при секретарі: Крічфалуши С.С.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 липня 2016 року

в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування збитків.

Колегія суддів, -

В С Т А Н О В И Л А :

У березні 2016 року ОСОБА_2 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_3 про відшкодування збитків.

Зазначав, що є власником частини нежитлових приміщень нежитлового будинку АДРЕСА_1, що належать йому на підставі договору купівлі-продажу від 31 липня 2013 року.

Згідно з усною домовленістю відповідачем проводився комплекс будівельних робіт у даному приміщенні, про що свідчить відповідна розписка.

Актом прийому-передачі будівельно-ремонтних робіт від 02 вересня 2014 року відповідачем було надано гарантію якості, а саме гарантувалося відсутність течі води від снігу, дощу, а у випадку протікання води було взято на себе зобов'язання відремонтувати наслідки протікання за власний кошт в строк не більше семи днів з моменту повідомлення про такий факт.

Внаслідок неякісного виконання відповідачем вищевказаних робіт після дощу сталося протікання даху і замокання відкосу вікна у правому кабінеті приміщення.

На вимогу повноважених позивачем осіб відповідачем було усунуто недоліки шляхом проведення косметичного ремонту - зафарбовування відкосу. Але після осінніх дощів ситуація повторилася, що призвело до появи вологих плям по всій поверхні відкосів, тріщин, потемніння частини їх поверхні.

Неодноразово позивач звертався до відповідача із вимогою виконати свої зобов'язання, але ремонт проведений не був.

З метою недопущення подальшого псування покрівлі та руйнування самих приміщень у липні 2015 року позивач звернувся до підрядної організації ТОВ «Демос Буд» для проведення ремонтних робіт, у зв'язку з чим був укладений договір на виконання поточного ремонту даху будівлі. Ціна договору становила 19198 грн. 75 коп. За вказаним договором підрядником було виконано у повному обсязі весь обсяг робіт по відновленню покрівлі даху та усунення недоліків.

Враховуючи те, що саме з вини відповідача позивач вимушений був нести збитки, просив стягнути з ОСОБА_3 на його користь збитки, завдані неналежним виконанням умов договору підряду, у розмірі 19198 грн.75 коп.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 27 липня 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі представник позивача, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити по справі нове рішення, яким позов задовольнити.

Колегія суддів, вислухавши представника позивача, який підтримав апеляційну скаргу, ОСОБА_3, який просив апеляційну скаргу відхилити, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню.

Статтею 213 ЦПК України передбачено, що рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Згідно зі ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Рішення районного суду зазначеним процесуальним нормам не відповідає.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 є власником частини нежитлових приміщень нежитлового будинку АДРЕСА_1, що належать йому на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 31 липня 2013 року (а.с.9-16).

Встановлено, що між сторонами було укладено договір підряду, відповідно до якого ОСОБА_3 проводився комплекс будівельних робіт у належному позивачу приміщенні, серед яких виготовлення, поставка і монтаж металоконструкцій каркасу прибудови, забудова металічного каркасу армованим газобетоном, виготовлення, поставка та монтаж даху (а.с.17-19).

Згідно акту прийому-передачі будівельно-ремонтних робіт від 02 вересня 2014 року відповідачем було надано гарантію якості, а саме гарантувалося відсутність течі води від снігу, дощу, а у випадку протікання води було взято на себе зобов'язання відремонтувати наслідки протікання за власний кошт в строк не більше семи днів з моменту повідомлення про такий факт (а.с.25).

В справі міститься претензія позивача від 05 лютого 2015 року ОСОБА_3 (а.с.20-23)

У липні 2015 року позивач звернувся до підрядної організації для проведення ремонтних робіт, після чого між позивачем та ТОВ «Демос Буд» був укладений договір на виконання поточного ремонту даху будівлі по АДРЕСА_1 від 01 серпня 2015 року. Ціна договору склала 19198 грн. 75 коп. (а.с.40-58).

Окрім цього, в справі міститься декларація про початок виконання будівельних робіт, робочий проект, а також фотокартки об'єкту будівельно-ремонтних робіт (а.с.127-192).

Відмовляючи в задоволенні позову, районний суд виходив з недостатності, неналежності та недопустимості наданих позивачем на підтвердження своїх вимог доказів.

Між тим, з такими висновками суду першої інстанції погодитися неможливо.

Правильно встановивши правову природу підрядних правовідносин між сторонами, районний суд на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт, робочого проекту, а також фотокарток визнав доведеними твердження відповідача про відсутність вини останнього з причин самостійної зміни позивачем проекту, що призвело до настання таких наслідків.

Разом з тим, суд не дав оцінки змісту долученого до справи акту від 02 вересня 2014 року, відповідно до якого відповідач гарантував відповідність змонтованої ним конструкції даху параметрам, що визначені в гарантії, а в разі протікання - зобов'язався за власний кошт усунути такі недоліки.

Згідно з ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Отже, договір підряду складається із двох взаємопов'язаних між собою зобов'язань: 1) правовідношення, в якому виконавець має надати послугу, а замовник наділений правом вимагати виконання цього обов'язку; 2) правовідношення, в якому замовник зобов'язаний оплатити надану послугу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати.

Частиною 1 статті 883 ЦК України встановлено, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об'єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини.

Згідно положень ч. 2 ст. 884 ЦК України підрядник відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу об'єкта або його частин; неправильної його експлуатації або неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими ним іншими особами; неналежного ремонту об'єкта, який здійснено самим замовником або залученими ним третіми особами.

Таким чином, зі змісту вищенаведених норм убачається, що законодавцем встановлено презумпцію вини підрядника за недоліки збудованого об'єкту, але й надано право підряднику доводити свою невинуватість, що має наслідком звільнення його від відповідальності.

Між тим, відповідачем не було надано суду належних і допустимих доказів, які б підтверджували, що протікання збудованого ним даху сталося не з його вини, при тому що ним було надано гарантію про якість підрядних робіт.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права, обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим, районний суд у повному обсязі не виконав вимоги ч. 4 ст. 10 ЦПК України, не вжив заходів щодо повного з'ясування обставин справи.

Так, зі змісту складеної ОСОБА_3 розписки, убачається, що підлягали ним до виконання будівельні роботи по реконструкції нежитлового приміщення по АДРЕСА_1 згідно проекту, розробленого ТОВ «Билтек», архітектор ОСОБА_4

До матеріалів справи долучено робочий проект, у відповідності до якого авторський нагляд за будівельними роботами ОСОБА_3 здійснював архітектор ОСОБА_4

Проте суд не вжив заходів щодо з'ясування у архітектора проекту порядку та умов його виконання відповідачем.

Разом з тим, з долученого до справи в суді апеляційної інстанції листа за підписом головного архітектора проекту ОСОБА_4 убачається, що під час виконання функцій авторського архітектурного нагляду згідно ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» за об'єктом реконструкції ним було виявлено, що підрядником ОСОБА_3 було здійснено відступлення від робочого проекту в частині проведення будівельних робіт з монтажу даху частини нежитлових приміщень, що призвело до порушення гідроізоляції рулонного покриття даху та його протікання.

Після одержання претензій, ОСОБА_3 намагався власними силами усунути недоліки робіт з установки даху, проте протікання не було припинено. У подальшому, недоліки виконаних ОСОБА_3 робіт було усунуто силами іншого підрядника (а.с.239).

Не дав суд першої інстанції належної оцінки поясненням ОСОБА_5 в судовому засіданні, в яких він фактично визнав свою вину в неякісно проведених роботах та вказував, що після закінчення будівництва на даху були виявлені недоліки й він намагався усунути пошкодження, проте в подальшому дах все одно протікав.

Зазначене, а також матеріали справи, у їх сукупності, свідчать проте, що саме відповідач під час проведення ремонтно-монтажних робіт даху приміщення допустив недоліки в роботі, що призвело до порушення гідроізоляції покриття даху та його протікання й заподіяння позивачу збитків, а взяті в акті прийому-передачі робіт зобов'язання ОСОБА_3 не виконав, що залишилося поза увагою суду.

Отже, ухвалене по справі рішення постановлено з неповним з'ясуванням обставин справи, порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, а тому підлягає скасуванню, а по справі слід ухвалити рішення нового змісту про задоволення позову.

Відповідно до долучених до справи доказів: договору на виконання поточного ремонту даху будівлі по АДРЕСА_1 та кошторису, вартість ремонту даху будівлі, проведеного ТОВ «Демос Буд», склала 19 198 грн. 75 коп.

ОСОБА_3 не спростовано зміст долученого до справи кошторису, в якому встановлено вартість ремонтних робіт, в сумі 19198 грн. 75 коп.

Згідно долученої до справи квитанції, позивач на виконання умов договору, сплатив підрядній організації 19198 грн. 75 коп. (а.с.40-58).

За таких обставин, з ОСОБА_3на користь ОСОБА_2 підлягають стягненню 19198 грн. 75 коп. збитків, завданих неналежним виконанням умов договору підряду

Окрім того, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, в сумі 551 грн. 21 коп. (а.с.1).

Керуючись ст.ст. 303, 307, 309, 313 - 316 ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 липня 2016 року скасувати.

Ухвалити по справі нове рішення, яким позов ОСОБА_2 задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 19198 грн.75 коп. збитків, завданих неналежним виконанням умов договору підряду, а також судовий збір, в сумі 551 грн. 21 коп.

Рішення набирає чинності негайно, проте може бути оскаржено в касаційному порядку протягом 20 днів з моменту проголошення шляхом подачі касаційної скарги до Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий:

Судді:

Справа № 754/3740/16-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/12085/2016

Головуючий у суді першої інстанції: Лісовська О.В.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: СлюсарТ.А.