Справа № 359/4339/16-ц
Провадження № 2/359/1615/2016
УХВАЛА

про залишення без руху

07 червня 2016 року Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Саган В.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, представник позивача адвокат ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів на утримання дитини та стягнення грошового коштів,

в с т а н о в и в:

24.05.2016 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла дана позовна заява, згідно якої представник позивача просить : стягнути з відповідача- Генсіцького А.В. на користь позивача ОСОБА_1 суму заборгованості по сплаті аліментів на утримання малолітнього ОСОБА_4 в розмірі 1832 грн. за період з 19.11.2013 р. по 30.04.2016 року; збільшити розмір аліментів на утримання малолітнього ОСОБА_5 до 1000 грн. на місяць до досягнення ним повноліття.

06.06.2016 року судом отримано інформацію АДП ТО ДМС України УДМС України в Київській області, про зареєстроване місце проживання відповідача.

Вивченням позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 119 ЦПК України, а саме:

- не зазначено ціну позову,

-до позовної заяви не долучено документ, що підтверджує сплату судового збору, чи наявність підстав для звільнення від сплати судового збору.

Стаття 5 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік пільг щодо сплати судового збору.

Пільги щодо звільнення від сплати судового збору застосовуються лише при подачі позовів про стягнення аліментів.

Згідно ч.2 п.1.1 ст. 4 ЗУ « Про судовий збір» »( в редакції, яка діє з 01.09.2015р.) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлюється - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року.

Як розяснив Пленум Вищого Спеціалізованого суду України в п.26 постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року. відповідні документи про сплату судового збору подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

З огляду на вищевикладене, приходжу до висновку про неможливість відкриття провадження за наявності недоліків, які підлягають усуненню позивачем шляхом уточнення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Частиною ч. 1 ст. 122 Цивільного процесуального кодексу України, визначено, що суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

З наведених підстав, зазначена позовна заява має бути залишена без руху, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, надавши позивачу строк 5 днів з дня отримання копії даної ухвали.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 119, 121 Цивільного процесуального кодексу України

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, представник позивача адвокат ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів на утримання дитини та стягнення грошового коштів - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання ухвали.

У випадку не виконання ухвали заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя В.М.Саган