Справа №612/414/15-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 лютого 2016 року. смт. Близнюки
Близнюківський районний суд Харківської області у складі: судді Мороза О.І., за участю секретаря Коняєвої Н.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Близнюки Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1, поданим її представником ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1, в особі свого представника ОСОБА_2, звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, який було зареєстровано 27 січня 1996 року, посилаючись на наступне.
Подружнє життя не склалося із-за різних поглядів на сімю. Відсутність спільних інтересів поступово призвела до того, що вони морально віддалилися один від одного. З серпня 2000 року шлюбні відносини між ними фактично припинені. Проживають окремо, позивач та території ОСОБА_4 Федерації, відповідач в Україні, жодних стосунків не підтримують. Від шлюбу є син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1. Відповідач від сина відмовився, надавши нотаріально засвідчену заяву.
Вказує, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, та суперечить їх інтересам та інтересам сина, оскільки сімї вже давно не існує. Примирення неможливе, тому просить не надавати строк для примирення.
Щодо проживання, виховання та матеріального забезпечення дитини спору немає. Дитина проживає з матірю. Спору про поділ майна, що є їх сумісною власністю не виникає.
Посилаючись на вищевказані обставини просить шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити прізвище «Мірошниченко».
Сторони про час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином але у судове засідання не зявилися.
Представник позивач в письмовій заяві просить розглядати справу за відсутності позивача та представника позивача, на задоволенні позову наполягає, у разі неявки відповідача просить ухвалити заочне рішення.
Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Згідно повідомлення адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС України в Харківській області відповідач ОСОБА_3 зареєстрований за адресою місця проживання, вказаною в позовній заяві(а.с.26).
За правилами ч. 2 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявилися в судове засідання без поважних причин.
За таких обставин, зі згоди позивача, яка викладена в письмовій заяві, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ч.1 ст. 224 ЦПК України.
Справа розглядається за відсутності сторін.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_1 є громадянкою ОСОБА_4 Федерації про що свідчать фотокопія її паспорту (а.с.8-14). Вона поживає в ОСОБА_4 Федерації, а ОСОБА_3 в Україні.
Статтею 410 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації (надалі іноземні особи) мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод та інтересів.
Іноземні особи мають процесуальні права та обовязки нарівні з фізичними і юридичними особами України, за винятками, встановленими Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.
Відповідно до ст.22 Закону України «Про міжнародне приватне право» від 23.06. 2005 року №2709-1У (надалі - Закон №2709-1У) до особистих немайнових прав застосовується право держави, у якій мала місце дія чи інша обставина, що стала підставою для вимоги про захист таких прав, якщо інше не передбачено законом.
Згідно ст.63 Закону №2709-1У припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.
Справа підсудна Близнюківському районному суду Харківської області на підставі п.п. 2,7 ч.1 ст. 76 цього Закону.
Крім того, згідно Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах від 22.01. 1993 року, учасниками якої є Україна та ОСОБА_4 Федерація:
- Громадяни кожної з Договірних Сторін, а також особи, що проживають на її території, користуються на територіях всіх інших Договірних Сторін у відношенні своїх особистих і майнових прав таким же правовим захистом, як і власні громадяни цієї Договірної Сторони (ч.1 ст. 1);
- По справах про розірвання шлюбу застосовується законодавство Договірної Сторони, громадянами якої є подружжя на момент подачі заяви (ч.1 ст. 28)
- Якщо один з подружжя є громадянином однієї Договірної Сторони, а другий - іншої Договірної Сторони, застосовується законодавство Договірної Сторони, установа якої розглядає справу про розірвання шлюбу(ч.2 ст. 28).
Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, що передбачено ч.1 ст.24 Сімейного Кодексу України.
Відповідно до ч.1 ст.110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлено одним із подружжя. Відповідно до ст.112 цього ж Кодексу, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 перебувають у шлюбі, який було зареєстровано 27 січня 1996 року Лозівським міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківської області. Актовий запис №21 (а.с.6).
Сімейно-шлюбні стосунки між ними припинені.
07 серпня 1998 року у них народився син ОСОБА_5, про що свідчить фотокопія свідоцтва про народження(а.с.18).
Спору по поділ майна, яке є їх сумісною власністю, не виникає.
Вбачається, що сім'я сторін розпалася остаточно і зберегти її неможливо у звязку із небажанням позивача за вказаних обставин зберегти шлюб, особисто - неприязними стосунками, що склалися.
Наведене свідчить, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, що мають істотне значення.
Відповідно до ч.3 ст.105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Отже, підстави, на які посилається позивач, наполягаючи на розірванні шлюбу, є обґрунтованими, збереження сім'ї неможливе, шлюб фактично розпався та існує формально, а тому позов і підлягає задоволенню.
Суд постановляє рішення в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
ОСОБА_3 до суду надана не посвідчена фотокопія свідоцтва про розірвання шлюбу між ним та ОСОБА_1 від 20.10. 1998 року, видане відділом запису актів цивільного стану адміністрації Північнодвінського району Амурської області ОСОБА_4 Федерації. Суд до уваги це свідоцтво не приймає оскільки копія свідоцтва належним чином не посвідчена. Крім того ОСОБА_1 до суду надано оригінал листа Управління запису актів цивільного стану Амурської області №602/з від 30.09. 2015 року та Повідомлення про відсутність запису акта цивільного стану з яких вбачається про відсутність запису акту цивільного стану про розірвання шлюбу між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 за період з 1995 по 2001 роки. Зазначено що архів зберігся повністю. Повідомлення скріплене гербовою печаткою (а.с.68,69).
Згідно ст.13 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах від 22.01. 1993 року Документи, що на території однієї з Договірних Сторін виготовлені або засвідчені установою або спеціально на те уповноваженою особою в межах їх компетенції і за установленою формою і скріплені гербовою печаткою, приймаються на територіях інших Договірних Сторін без якого-небудь спеціального посвідчення (ч.1).
Документи, що на території однієї з Договірних Сторін розглядаються як офіційні документи, користуються на територіях інших Договірних Сторін доказовою силою офіційних документів(ч.2).
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу позивач надалі бажає іменуватися шлюбним прізвищем «Мірошниченко», про що вказала в позовній заяві. Таким чином, позивач має право після розірвання шлюбу на прізвище Мірошниченко .
Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ч.3 ст.115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
А тому, керуючись ст.ст.10,11,88, 158, 209, 214-215, ч.1 ст. 224 ЦПК України, ч.1 ст.24, ч.3 ст. 105, ч.1 ст. 110, ст.ст. 112, ч.2 ст. 114, ст.115 Сімейного кодексу України, суд,-
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_3, Хабаровського краю та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрований 27 січня 1996 року Лозівським міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківської області. Актовий запис №21.
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_3, Хабаровського краю, її право після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем «Мірошниченко».
Рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Близнюківський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення і залишення її без задоволення, рішення може бути оскаржене ним в вищезазначеному порядку при цьому строк на апеляційне скарження рішення починається з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.І. Мороз