Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4775/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2016 року Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі

головуючого судді Степаненка О.М.,

за участю секретаря Чубенко К.М.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

Позивач у позові зазначив, що він є власником квартири АДРЕСА_1. 14.04.2016 його квартиру було затоплено із квартири відповідача - №81 того ж будинку. Підтвердженням спричинення йому збитків є акт обстеження від 14.04.2016, що складений комісією ОСББ «Козацька5».

Згідно з висновком №03/16/буд будівельно-технічного дослідження спеціаліста від 27.04.2016 ТОВ «Землеустрій та оцінка» вартість відновлюваного ремонту його квартири становить 7080 грн. За проведення цього дослідження ним було сплачено 800 грн.

Вважає, що відповідачем також спричинена йому моральна шкода, яку він оцінює у 7080 грн. Душевні страждання полягають у тому, що йому доводиться мешкати у сирих та некомфортних умовах проживання в звязку з пошкодженням його майна внаслідок залиття відповідачем його квартири.

Просить стягнути із відповідача ОСОБА_2 матеріальні збитки в сумі 7080 грн., які необхідні для відновлення його майна, 800 грн. за проведення будівельно-технічного дослідження, моральну шкоду в розмірі 7080 грн., судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 551,20 грн.

В судовому засіданні представник позивача за довіреністю ОСОБА_3 позовні вимоги підтримала, просила їх задоволити. Пояснила, що відповідач ОСОБА_2 заливає квартиру ОСОБА_1 не вперше. Причиною затоплення є безвідповідальність відповідача він забув закрити крани. Після затоплення, яке мало місце 14.04.2016 позивач намагався домовитись із відповідачем щодо добровільного відшкодування шкоди, але відповідач відмовився спілкуватись, в свою квартиру не пустив, для огляду квартири позивача не зявився. Така поведінка відповідача змусила ОСОБА_1 звернутись до суду із позовом. Розмір матеріальної шкоди доводить висновком будівельно-технічного дослідження та квитанцією про його оплату. Моральну шкоду доводила наявністю душевних переживань позивача, які стали причиною внаслідок як поведінки відповідача, який нічого не зробив щоб якось намогтись відшодувати збитки, так і умовами проживання в сирій квартирі, зокрема щоденне спостерігання слідів залиття на стінах та стелі іржавих плям, знебарвлення малюнків на шпалерах, відставання їх від основи тощо.

Представник відповідача ОСОБА_2 за договором адвокат ОСОБА_4 позовні вимоги не визнав повністю, однак визнав факт залиття його довірителем квартири позивача, яке мало місце 14.04.2016. Підтвердив, що протікання відбулось із квартири ОСОБА_2, яке він самостійно локалізував. Причину протікання він не назвав. Також вказав, що не визнає висновки будівельно-технічного дослідження так як вони мають неточності щодо ідентифікації кімнат та їх розмірів. Вважає, що суд їх не може взяти як доказ так як його довірителя не було запрошено для огляду квартири позивача. Після попередження судом про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій в порядку ч.4 ст. 10 ЦПКУ, заявити клопотання про призначення судової експертизи щодо визначення причини залиття, наявних ушкоджень майна, причинного звязку та вартості збитків, відмовився.

Суд, заслухавши доводи представників позивача і відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги підлягають до часткового задоволення, виходячи із наступного.

Встановлено, що квартира АДРЕСА_2 належить позивачеві та членам його сімї.

На підставі ч.1 ст. 61 ЦПКУ встановлено, що квартира №81 в цьому ж будинку, яка знаходиться поверхом вище, належить відповідачеві ОСОБА_2 (визнано представником відповідача адвокатом ОСОБА_4А.).

Стаття 57 ЦПКУ визначає поняття доказів, якими є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Відповідно до комісійного акту від 14.04.2016 суд зясував, що в цей же день, внаслідок залиття квартири №77 власником квартири №81, комісією ОСББ проведений огляд квартири АДРЕСА_3, яким зафіксовано пошкодження стелі, шпалер, стін, які перебувають поблизу ванної кімнати та туалету, вологість килимів стін тощо.

Таким чином суд приймає акт від 14.04.2016 як письмовий доказ, на підставі якого суд приходить до висновку що факт залиття квартири позивача мав місце та встановлені наявні ушкодження майна позивача.

Відповідно до ч.1 ст. 61 ЦПКУ обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

З урахуванням визнання представником відповідача адвокатом ОСОБА_4 того, що протікання відбулось саме із квартири відповідача, норми ч.1 ст. 61 ЦПКУ дають суду підстави констатувати, що протікання відбулось саме із квартири відповідача, яке самим відповідачем і було припинено.

Враховуючи те, що власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦКУ тягар утримання майна), суд встановлює, що потрапляння (затікання) води у квартиру позивача відбулось саме внаслідок дій відповідача ОСОБА_2 (причинний звязок).

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені диспозицією ст. 1166 ЦК України, зокрема ч.ч. 1, 2 встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдано не з її вини.

Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Судом встановлена шкода, яка спричинена позивачу ОСОБА_1, особа, яка її спричинила відповідач ОСОБА_2 та причинний звязок між діями відповідача та завданими наслідками.

Судом не взято до уваги доводи представника відповідача адвоката ОСОБА_4 щодо неточностей у ідентифікації кімнат та їх розмірів у висновках №03/16/буд. від 27.04.2016, так як вони не впливають на мету будівельно-технічного дослідження, та суть висновків.

Положеннями ст. 1192 ЦК України встановлено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Враховуючи відсутність альтернативних доказів з боку відповідача, які могли б визначити розмір збитків, суд оцінює висновок спеціаліста №03/16/буд від 27.04.2016 як належний та допустимий письмовий доказ.

Приймаючи до уваги, що відповідачем не спростована його вина у спричиненні шкоди ОСОБА_1, не спростований розмір матеріальних збитків, визначений висновком спеціаліста, а тому шкода в розмірі 7080 грн. підлягають стягненню із ОСОБА_2 на користь позивача.

Суд також розцінює як збитки, в розумінні ст. 22 ЦК України (витрати, які особа зробила для відновлення свого порушеного права), витрати на проведення експертного дослідження №03/16/буд від 27.04.2016, а тому вимоги на суму 800 грн. також підлягають до задоволення.

Крім того, відповідно до ст. 23 ЦК особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Стаття 1167 ЦК визначає підстави відповідальності за завдану моральну шкоду, зокрема моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Позивач, обґрунтовуючи розмір моральної шкоди, посилався на завдання йому фізичного болю та страждань, яких він зазнав у звязку з ушкодженням його майна. Останній доводив, і з цим погодився суд, що поведінка відповідача, який нічого не зробив щоб якось намогтись відшкодувати збитки, умови проживання в сирій квартирі, щоденне спостерігання слідів залиття на стінах та стелі іржавих плям, відставання шпалер від основи, - це все призводить до переживань, і як результат стресу. Ці незручності, повязані з невиправленими внаслідок залиття квартири дефектами, створює дискомфорт проживання в ній.

Суд вважає, що в результаті порушення прав позивачу ОСОБА_1 була спричинена моральна шкода, розмір якої суд визначає меншою ніж оцінює позивач, та встановлює на вимогах розумності та справедливості у розмірі 1000 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПКУ стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Відтак з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в сумі 551,20 грн., які позивач сплатив під час подання заяви до суду.

Керуючись ст. ст. 3, 16, 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, ст. ст. 3, 10, 11, 12, 60, 61, 79, 86, 88, 146, 169, 209, 212, 213, 215, 220 ,223, 294-296 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Позов задоволити частково.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 завдані матеріальні збитки в розмірі 7880 грн., моральну шкоду в сумі 1000 грн., судові витрати по сплаті судового збору в сумі 551,20 грн., а всього 9431,20 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуючий: ОСОБА_5