Провадження №2-2093/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2016 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лазаренко В.В.

при секретарі - Кучерині Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

05.10.2015 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті його матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, яке остання згідно заповіту заповідала позивачу.

15.09.2015 він звернувся до Дев'ятої Київської держаної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак постановою державного нотаріуса Давидової Т.М. від 15.09.2015 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його матері ОСОБА_2 йому відмовлено, у зв'язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що шестимісячний строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин. Зокрема, вказує, що на час смерті його матері ОСОБА_2, він протягом останніх двох років проводив догляд та піклування за хворою на туберкульоз та цукровий діабет родичкою ОСОБА_4 При цьому він помилково вважав, що спадщина перейде до нього по закону без будь-яких додаткових дій, а про існування заповіту йому взагалі стало відомо при зверненні до державної нотаріальної контори.

Таким чином зважаючи на поважність причини з яких він у встановлені законом строки не подав заяву про прийняття спадщини, позивач просить визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

Відповідач - Київська міська рада, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. В судове засідання свого представника не направила, згідно поданих письмових пояснень просить слухати справу у відсутності свого представника.

Враховуючи обставини наведені вище, положення ст. 169 ЦПК України, суд знаходить можливим розглянути справу у відсутності представника відповідача.

Суд, заслухавши пояснення позивача, покази свідка ОСОБА_5, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1, виданого відділом реєстрації смерті у м. Києві 26 травня 2014 року.

За життя ОСОБА_2 складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом 9-ої Київської державної нотаріальної контори Ловчинською Л.А., за яким все її майно заповідала позивачу ОСОБА_1

Для прийняття спадщини після смерті матері позивач 15.09.2015 звернувся з заявою про прийняття спадщини до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори

Постановою державного нотаріуса Давидової Т.М. від 15.09.2015 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 позивачу відмовлено, у зв'язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та відсутністю інших доказів фактичного прийняття спадщини.

05.10.2015 року позивач звернувся до суду з даним позовом.

Як зазначив позивач у своїх поясненнях даних в судовому засіданні, шестимісячний строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, оскільки на час смерті його матері ОСОБА_2, він протягом останніх двох років проводив догляд та піклування за хворою на туберкульоз та цукровий діабет родичкою ОСОБА_4, що перешкоджало йому зайнятись питанням оформлення спадщини. При цьому він помилково вважав, що спадщина перейде до нього по закону без будь-яких додаткових дій, а про існування заповіту, йому взагалі стало відомо при зверненні до нотаріальної контори.

Зазначені обставини серед іншого підтверджуються показами свідка ОСОБА_5, актом обстеження житлово-побутових умов від 29.10.2015.

З матеріалів спадкової справи, заведеної щодо майна ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, копії яких надані Дев'ятою Київською державною нотаріальною конторою на запит суду, слідує, що позивач є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2

Положеннями ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи обставини визначені вище, суд дійшов до висновку про те, що ОСОБА_1 з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_2,, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, а тому вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення йому додаткового строку достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 5, 6, 8, 10-11, 57-60, 88, 208-209, 213-215 ЦПК України, ст. ст. 1222, 1223, 1233, 1270, 1272 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті йогоматері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: