УХВАЛА

іменем україни

07 листопада 2016 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Головного управління юстиції у м. Києві в особі Дев?ятої Київської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до суду із вищезазначеним позовом, в якому просять суд «визначити додатковий строк для прийняття спадщини в шість місяців після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, пропущений із поважних причин, за законом, який батьком позивача ОСОБА_2 та позивача ОСОБА_3.»

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

За твердженнями позивачів, обставини викладені в позовній заяві підтверджують поважність причин пропуску ними строку на прийняття спадщини після померлого батька. Однак, як вбачається з тексту позовної заяви всі дії щодо запитів, пошуків інформації та іншого здійснювались безпосередньо позивачем ОСОБА_2 та її представником, будь-якої інформації щодо поважності підстав пропуску позивачем ОСОБА_3 строку на прийняття спадщини позовна заява не містить, а тому позивачам необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог чинного законодавства шляхом зазначення причин пропуску ОСОБА_3 строків на прийняття спадщини або шляхом виключення його зі складу учасників справи.

Позивачі стверджують що до складу спадкової маси входять невелика частка квартири де вони зареєстровані та можливо ще інше майно.

Однак, жодного документу на підтвердження факту належності померлому ОСОБА_5 на праві власності будь-якого майна, а також реєстрації позивачів в будь-якій квартирі, суду не надано.

Крім того, суд звертає увагу позивачів, на те, що як вбачається з доданих до позовної заяви документів, зокрема відповіді на запит Солом?янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві від 13.07.2016 року № С-3215/125/55/05-2016 та Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом?янського району м. Києва» № 38/02-С-400 від 11.10.2016 року ОСОБА_5 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживав за адресою: АДРЕСА_2. А тому, є незрозумілим, де саме проживав покійний на момент смерті, в якій саме квартирі йому належала частка і де саме прописані позивачі.

Виходячи з вищевикладеного, а також тверджень позивача ОСОБА_2, що покійний не проживав за «адресою квартири», суду є незрозумілим в чому саме полягає поважність пропуску строків позивачами для прийняття спадщини, чому протягом майже трьох з половиною років вони не звертались до правоохоронних органів з метою розшуку батька та встановлення його місцезнаходження.

Крім того, за твердженнями позивачів Головним територіальним управлінням юстиції м. Києва було проведено перевірку за їх заявою по факту подання невідомою особою заяви про прийняття спадщини. Відповідь останнього було вказана додатком до позовної заяви. Однак, як вбачається з акту № 81609 від 02.11.2016 року складеного працівниками Солом?янського районного суду м. Києва при розкритті конверта було виявлено відсутність даного документа.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Головного управління юстиції у м. Києві в особі Дев?ятої Київської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк