18.02.2016 Єдиний унікальний № 371/150/16-ц Провадження № 2/371/158/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 лютого 2016 року м. Миронівка

Суддя Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до відділу Держгеокадастру у Миронівському районі Київської області, Піївської сільської ради Миронівського району Київської області, про визнання незаконним державного акту на право власності на земельну ділянку та скасування його державної реєстрації,

У С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, посилаючись на ті обставини, що 11 червня 2008 року за договором дарування набула право власності на будинок під номером 63 по вулиці Тракторна села Пії Миронівського району Київської області і мала право на отримання у власність чи користування земельної ділянки, на якій розміщений будинок. 24 лютого 2010 року попередній власник будинку ОСОБА_2 отримала державний акт на право власності на земельну ділянку, призначену для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташовану по вулиці Тракторна, 63 села Пії Миронівського району Київської області. Посилаючись на неможливість реалізації права на отримання у власність земельної ділянки, на якій розташований будинок, що належить її на праві власності, просила визнати незаконним виданий ОСОБА_2 державний акт на право власності на земельну ділянку та скасувати реєстраційний запис про його реєстрацію у Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди.

Подана позовна заява за змістом не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та не в повній мірі оплачена судовим збором.

Позовна заява має містити відомості про те, до кого пред'явлено позов, що саме вимагає позивач (позовні вимоги), обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або підстави для звільнення від доказування, ціна позову у спорах майнового характеру.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту субєктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

З цією метою суд повинен зясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Звертаючись до суду, позивач не врахувала, що ст. 377 ЦК України і ст. 120 ЗК України встановлюють правило переходу права власності на земельну ділянку до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, однак зазначені норми не визначають порядок такого переходу і не є підставою для скасування державного акта про право власності на земельну ділянку, оскільки особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

На час придбання позивачем будинку до неї як до набувача переходило право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, та на частину земельної ділянки, яка необхідна для його обслуговування.

Позивач не навела обставин щодо розміру земельної ділянки, яка зайнята належним їй житловим будинком та необхідна для його обслуговування, не обґрунтувала вимог про визнання державного акту на право власності на земельну ділянку, виданого ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,25 га, повністю незаконним.

Звертаючись з позовом, позивач не врахувала, що державний акт на право приватної власності на землю видається на підставі рішення органу місцевого самоврядування або органу виконавчої влади, тому вирішення питання про правомірність видачі державного акта безпосередньо залежить від законності рішення, на підставі якого такий акт виданий, і дотримання вимог, передбачених земельним законодавством.

Позивач заявила вимогу про скасування реєстраційного запису про реєстрацію державного акта, проте не навела обґрунтувань вказаної заявленої вимоги.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Ставки судового збору та пільги щодо сплати судового збору передбачені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з поданої до суду позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Згідно Закону України «Про державний бюджет України на 2016 рік» мінімальна заробітна плата станом на 01 січня 2016 року визначена в розмірі 1378 грн.

Звертаючись до суду, позивач надала документ про сплату судового збору в сумі 551,20 грн., що становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

З огляду на вказане, позивачем оплачено судовим збором одну вимогу немайнового характеру, не надано документи про сплату судового збору за іншою вимогою немайнового характеру.

Судовий збір відповідно до Закону України «Про судовий збір», який набрав чинності з 01 листопада 2011 року, сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Документ, що підтверджує сплату судового збору подається до Миронівського районного суду Київської області в оригіналі.

Відповідно до статті 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до відділу Держгеокадастру у Миронівському районі Київської області, Піївської сільської ради Миронівського району Київської області, про визнання незаконним державного акту на право власності на земельну ділянку та скасування його державної реєстрації залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки поданої позовної заяви в триденний строк з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачам зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис ОСОБА_3

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О.Капшук