Справа № 308/208/16-ц
У Х В А Л А

11.05.2016 р. Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі

головуючої судді Сарай А.І.

при секретарі Струтинська Н.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засідання у залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, інтереси якої представляє ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, інтереси якої представляє ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки.

У позовній заяві заявлено вимоги:

стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № ML-805/014/2008 від 06.05.2008 р. в сумі 801569.6 грн.;

в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № ML-805/014/2008 від 06.05.2008 р. в сумі 801569.6 грн., звернути стягнення на предмет іпотеки: квартира № 33, що знаходиться за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. 8 Березня, будинок № 37, що належить ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3;

початкову ціну предмета іпотеки встановити на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної субєктом оціночної діяльності /незалежним експертом/ на стадії оцінки майна під час його реалізації, без необхідності отримання для цього будь-якого окремого уповноваження іпотекодавця.

Представник позивача в судове засідання не зявився, так як відповідно до наявної у матеріалах справи заяви просить розглянути справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує повністю, не заперечує проти ухвалення судом заочного рішення у справі.

Відповідачі в судове засідання не зявилися, хоч про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

На підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 3, п. 5 ч. 2, ч. 4 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Згідно з ч. 1 ст. 39 Закону України «Про іпотеку» від 5 червня 2003 року № 898-IV, у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються:

загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки;

опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя;

заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні;

спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону;

пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки;

початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

Отже, резолютивна частини рішення суду в разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки має відповідати вимогам як ст. 39 Закону України «Про іпотеку», так і положенням п. 4 ч. 1 ст. 215 ЦПК.

Однак, як вбачається з прохальної частини позовної заяви, така не відповідає зазначеним вище вимогам, зокрема не містить: всі складові загального розміру вимог, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої ст. 38 Закону України «Про іпотеку»; початкову ціну предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

Водночас, суд звертає увагу позивача на те, що виходячи зі змісту поняття «ціна», як форми грошового вираження вартості товару, послуг тощо, аналізу норм статей 38, 39 Закону України «Про іпотеку» судова палата у цивільних справах Верховного Суду України прийшла до правового висновку, що у розумінні норми статті 39 Закону України «Про іпотеку» встановлення початкової ціни предмету іпотеки у грошовому вираженні визначається за процедурою, передбаченою частиною шостою статті 38 цього Закону (постанова судової палати у цивільних справах ВСУ № 6-1935цс15).

Як розяснено у п. 7 постанови Пленуму ВСУ № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», якщо порушення правил ст.ст. 119, 120 ЦПК виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК.

З урахуванням принципу диспозитивності, передбаченого в ст. 11 ЦПК, та з метою дотримання вимог ст. 39 Закону України «Про іпотеку», враховуючи, що провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, суд вважає необхідним позовну заяву з вимогами про звернення стягнення на предмет іпотеки, залишити без руху та запропонувати позивачу усунути недоліки щодо відповідності змісту позовної заяви вимогам вказаної статті Закону України «Про іпотеку», шляхом подання до суду уточненого позову, його копії, відповідно до кількості відповідачів у справі.

Зазначене кореспондується з вимогами, які закріплені в п. 5 постанови Пленуму ВССУ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» від 30 березня 2012 року № 5, де зазначено, що позовна заява про вирішення спору, що виникає з кредитних правовідносин, за формою і змістом повинна відповідати загальним правилам, встановленим статтею 119 ЦПК, а залежно від предмета та підстави позову і вимогам, які містяться у спеціальному законодавстві. Зокрема, у разі предявлення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у заяві має бути викладено обставини, необхідні для ухвалення рішення, зокрема відповідно до статті 39 Закону України «Про іпотеку».

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 119, 120, 208-210 ЦПК України суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, інтереси якої представляє ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без руху, надавши позивачу з дня отримання ним даної ухвали пятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у встановлений судом строк, позовна заява, у відповідності до п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, буде залишена без розгляду.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуюча Сарай А.І.