Провадження №2/200/4607/16
У Х В А Л А

16 листопада 2016 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Шевцова Т.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними заповітів та договорів довічного утримання, застосування наслідків недійсності, скасування рішення державного реєстратора та визнання права власності на 2/3 частини квартири, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська з вищезазначеною позовною заявою.

Як вбачається з наданих документів, позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просить визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину від 08.11.2012 року № 2-3860 на ім"я ОСОБА_2 на 1/3 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1; визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину від 26.09.2012 року № 2-3199 на ім"я ОСОБА_2 на 1/3 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1; визнати недійсним та застосувати наслідки недійсності договору довічного утримання, укладеного 03.10.2008 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 щодо 1/3 частин вказаної квартири; визнати недійсним та застосувати наслідки недійсності договору довічного утримання, укладеного 03.10.2008 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 щодо 1/3 частин вказаної квартири; скасувати рішення державного реєстратора прав від 06.11.2008 року № 24911531 про реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на 2/3 частин вказаної квартири; визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частин вказаної квартири.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим, суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; відповідно до п.9 ч.1 ст. 80 ЦПК України - у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна. Відповідно до п.10 цієї статті - у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Згідно з пунктом 26 постанови пленуму Верховного суду України від 06.11.2009 р. № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину. Нотаріуси, що посвідчували правочини, залучаються до участі у справі як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

В позовній заяві не вказана ціна позову щодо вимог майнового характеру - про визнання права власності, виходячи з дійсної вартості спірного нерухомого майна на час звернення позивача до суду із даним позовом, що повинно бути підтверджено документально.

Позивачем не визначено технічний опис нерухомого майна, на яке позивач просить визнати право власності, що унеможливить виконання можливого майбутнього рішення суду, не залучено до участі у справі в якості третіх осіб нотаріусів, які посвідчували заповіти та правочини.

Також, в позовній заяві не зазначений перелік документів, що додаються до заяви.

Також, пятий пункт позовних вимог щодо скасування рішення державного реєстратора не відноситься до юрисдикції місцевого загального суду, який розглядає справи у порядку цивільного судочинства щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ч.2 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

В даному випадку предметом спору є право власності на нерухоме майно, оцінка якого відбувається у відповідності до норм Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та Постанови КМУ №358 від 21.08.2014 року «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства».

Позивачем взагалі ціну позову не визначено, оцінка майна згідно наданих копій документів не проводилась, у урахуванням чого, суд вважає доцільним визначити розмір судового збору за вимоги майнового характеру, з урахуванням раніше сплаченої суми, таким, що становить 4000 грн.

Отже, з урахуванням викладеного, позовна заява має бути залишена без руху.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подану без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.121 ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними заповітів та договорів довічного утримання, застосування наслідків недійсності, скасування рішення державного реєстратора та визнання права власності на 2/3 частини квартири - залишити без руху.

Запропонувати позивачу у триденний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху подати до канцелярії суду:

- докази сплати судового збору в розмірі 4000 грн. за вимоги майнового характеру;

- уточнену позовну заяву у кількості сторін по справі, де необхідно визначити коло осіб, які прийматимуть участь у справі, залучивши третіми особами нотаріусів; конкретизувати майнові вимоги, визначивши технічний опис майна; визначити перелік документів, які є додатками до позову; уточнити пункт пятий позовних вимог, який в даній редакції не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та залучити третьої особою державного реєстратора.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Шевцова