04.02.2016 Справа № 756/8650/15-ц
Унікальний№756/8650/15
Провадження№2/756/495/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

04 лютого 2016 року Оболонський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Белоконної І.В.

при секретарі Клімковської Х.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки майна спадкодавця,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом, просить визначити, що частка померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/2 частину та просить визначити, що частка померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1 / 2 частки. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на нижчевикладене.

Право власності на квартиру № АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у відповідності до свідоцтва про право власності від 12.03.1993 року на праві спільної сумісної власності. ОСОБА_4 є дочкою ОСОБА_5. ОСОБА_4 за своє життя не оформлювала спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_5 ОСОБА_5 не складала за своє життя заповітів стосовно свого майна.

Позивач є спадкоємцем за заповітом від 10.09.2012 року всього майна ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2. В порядку спадкової трансмісії (ст. 1276 ЦК України) позивач є спадкоємцем майна ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_5 та ОСОБА_4 постійно до своєї смерті проживали та були зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1.

Позивач ОСОБА_1 звернувся у 2015 році до нотаріальної контори щодо видачі йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину квартири АДРЕСА_1 проте йому було відмовлено у видачі такого свідоцтва, так як не визначені частки, які належали померлим.

Представник позивача направив до суду клопотання, в якому просить розглядати справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує повному обсязі, згодний на заочне вирішення справи.

Відповідач та його представник у судове засідання не з'явилися повторно, про день, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.

Відповідно до положень ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.1 ст.224 та відповідно до ч.1 ст.225 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Дослідивши докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про право власності на житло виданого державним комунальним підприємством «Житлофонд» Мінського району м. Києва від 12.03.1993 року квартира АДРЕСА_1 зареєстрована на праві спільної сумісної власності за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.10)

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 ОСОБА_4 є дочкою ОСОБА_3 (а.с.8), є спадкоємцем ОСОБА_4 за законом

Відповідач ОСОБА_2, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 є сином ОСОБА_3, є спадкоємцем ОСОБА_4 за законом

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_5) (а.с.7).

ОСОБА_5 не складала за своє життя заповіту стосовно свого майна.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_6) (а.с.6).

Як вбачається із матеріалів спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_3 - ОСОБА_4, як спадкоємець першої черги за своє життя не оформлювала спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_5

Згідно довідок «КК з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» ЖЕД №507 ОСОБА_5 та ОСОБА_4 постійно до своєї смерті проживали та були зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1 (а.с.12,13,44).

Позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем всього майна померлої ОСОБА_4 згідно заповіту, посвідченого Пятнадцятою київською державною нотаріальною конторою 10.09.2012 року за реєстровим №9-1033 (а.с.9).

Позивач ОСОБА_1 15.06. 2015 році у встановлений законодавством час звернувся до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори з приводу видачі йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину квартири АДРЕСА_1.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15.06.2015 року позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі такого свідоцтва, так як не визначені розміри частки спадкодавиці у зазначеному мані (а.с.14).

Згідно ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності(спільне майно). Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Згідно ст. 357 ЦК України частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.

Згідно ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

У відповідності до п. 3.4 Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Отже, резолютивну частину судового рішення в цій категорії справ має бути викладено наступним чином: "Визначити, що частка померлого (П.І.Б.) в праві спільної сумісної власності на квартиру (будинок, садибу) становила 1/2".

Оцінюючи зібрані у справі докази, суд вважає, що позивач ОСОБА_1, як спадкоємець за заповітом має право вимагати визначення часток померлих ОСОБА_5 та ОСОБА_4 у праві власності на квартиру АДРЕСА_1, позивачем ОСОБА_1 доведено належними та допустимими доказами ті обставини на які він посилається, як на підстави своїх вимог - позов підлягає задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16,355,357,1261,1268,1276 ЦК України, ст.ст. 10,57,58-60,88,212-215,224-226 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки майна спадкодавця - задовольнити .

Визначити, що частка померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/2.

Визначити, що частка померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/2 .

Стягнути з ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2) 243(двісті сорок три) грн. 60(шістдесят) коп. сплачених судових витрат.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через районний суд. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дні отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги , якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду апеляційної скарги

СУДДЯ І.В. БЕЛОКОННА