20.12.2016 Справа № 363/1891/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2016 року м. Вишгород
Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Баличевої М.Б., секретаря Кашоїди М.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,-
В С Т А Н О В И В :
В травні 2016 року позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, в обґрунтування якого вказала, що з 17.09.2015 року вона з відповідачем ОСОБА_2 перебувала у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу вони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач також зазначила, що з січня 2016 року фактично були припинені їх шлюбні відносини, вони проживають окремо, спільного господарства не ведуть. Їх син повністю перебуває на її утриманні, проживає разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 . Наразі вона знаходиться у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трьох років. Доходів, окрім допомоги при народження дитини не має. Вказала, що її чоловік ОСОБА_2 перебуває в зоні АТО, він є військовослужбовцем, з яким укладено контракт про проходження військової служби у Збройних Силах України. На підставі викладеного, позивач змушена звернутись з вказаним позовом та просить суд, стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання їх неповнолітнього сина у розмірі ? частини всіх видів доходів, але не менш ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення ним повноліття, починаючи з дня подання позовної заяви.
Позивач через канцелярію суду надала суду письмову заяву, якою свої позовні вимоги підтримала, наполягала на стягненні аліментів, просила розглянути справу за її відсутності.
Відповідач через канцелярію суду надав суду письмову заяву, якою позовні вимоги визнав, не заперечував щодо стягнення аліментів, просив розглянути справу за його відсутності.
Суд вирішив можливим розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних матеріалів та доказів.
Перевіривши письмові матеріали справи, суд вважає позовну заяву обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що з 17.09.2015 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у зареєстрованому шлюбі (а.с. 8).
Від шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 маютьнеповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в свідоцтві про народження дитини сторони записані батьками ( а.с. 6).
Відповідно до довідки № 844 від 10.05.2016 року, виданої Комунальним підприємством житлового і комунального господарства Вишгородської міської ради та акту обстеження матеріально побутових умов проживання від 30.04.2016 року, видно, що неповнолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 проживає та зареєстрований разом зі своєю матір`ю ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 9-10).
З довідки Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації № 203 від 26.04.2016 року видно, що ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 та перебуває на обліку в УСЗН Вишгородської РДА і отримує допомогу при народженні дитини (а.с. 11).
З контракту Міністерства Оборони України про проходження громадянином України військової служби у Збройних Силах України від 08.02.2016 року видно, що відповідач ОСОБА_2 проходить військову службу у Збройних Силах Українита відповідно до довідки польової пошти військової частини п/п НОМЕР_1 від 08.02.2016 року видно, що ОСОБА_2 проходить службу в військовій частині польова пошта НОМЕР_1 (25 окремий мотопіхотний батальйон) з 29.07.2014 року, яка безпосередньо брала участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення та захисту незалежності, суверенітету та територіальній цілісності України в районі проведення антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областях (а.с. 16).
Під час розгляду справи відповідачем було заявлено клопотання про призначення ДНК експертизи для з`ясування його батьківства відносно неповнолітнього ОСОБА_3 , та надано довідку військово лікарської комісії від 27.10.2015 року та виписний епікриз від 27.10.2015 року.
Ухвалою суду 25.08.2016 року було призначено по справі судово медичну генетичну експертизу ДНК, на вирішення якої було поставлено питання: «Чи є ОСОБА_2 біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?».
Відповідно до висновку експерта № 349 відділення судово медичної генетичної ідентифікації встановлено: вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_2 відносно ОСОБА_3 складає величину не менш ніж 99,99%, таким чином біологічне батьківство ОСОБА_2 відносно ОСОБА_3 практично доведено (а.с. 39-42).
Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Постановою Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 р. № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" у п. 17 визначено, що за відсутності згаданої домовленості той із батьків, з ким проживає дитина, вправі звернутися до суду з відповідним позовом. При цьому аліменти на дитину присуджуються в частці від заробітку (доходу) її матері, батька (ст. 183 цього Кодексу) або в твердій грошовій сумі (ст. 184 СК) і виплачуються щомісячно.
Ч.2 ст. 182 СК України передбачено,що мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 СК України.
Розмір прожиткового мінімуму встановлюється в Законі України «Про державний бюджет» на поточний рік.
Відповідно до ст. 7 ЗУ « Про Державний бюджет на 2016 рік» від 25.12.2015 р. за № 928 -VІІІ прожитковий мінімум для дітей віком до 6 років: з 1 січня 2016 року - 1167 гривень, з 1 травня - 1228 гривень, з 1 грудня - 1355 гривень.
Відповідно до ч.1 ст.27 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 р., ратифікованої Постановою Верховної Ради України за № 789-XII від 27.02.91 р., закріплено право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.
Сімейний Кодекс України містить положення щодо мінімального розміру аліментів, який не може бути менше ніж 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Тож, при задоволені позовних вимог та визначення розміру аліментів судом враховані обставини, передбачені ст. 182 СК України, зокрема матеріальне становище відповідача. Окрім того, Сімейним кодексом України покладено обов`язок по утриманню дитини на обох батьків.
Таким чином, на підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог.
Відповідно до ст. 367 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення у межах сплати платежу за один місяць.
Відповідно до Закону України "Про судовий збір" відповідач є таким, що звільнений від сплати суового збору.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 11, 60, 88, 212-215, 292, 367 ЦПК України, Конвенцією про права дитини від 20.11.1989 р., ратифікованою Постановою Верховної Ради України за № 789-XII від 27.02.91 р., Постановою Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 р. № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", ЗУ «Про Державний бюджет на 2016 рік» від 25.12.2015 р. за № 928 -VІІІ, ст. ст. 180- 183,184 СК України, ЗУ «Про судовий збір», суд ,
В И Р І Ш И В :
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини всіх видів доходу, але не менш ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно починаючи з 18.05.2016 року до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до ст.367 ЦПК України допустити негайне виконання рішення у межах сплати платежу за один місяць.
На рішення може бути подана апеляційна скарга протягом десяти днів з дня проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня його отримання копії цього рішення в апеляційний суд Київської області через Вишгородський районний суд Київської області.
Суддя М.Б. Баличева