АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа 22-ц/793/2071/16
Шполянський районний суд Черкаської області
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

31 серпня 2016 р. м. Черкаси

Суддя судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області Фетісова Т. Л., розглянувши апеляційну скаргу та заяву від 31.08.2016 про поновлення строку на апеляційне оскарження представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на ухвалу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 24 квітня 2016 року про передачу справи за підсудністю до іншого суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності , -

в с т а н о в и в :

оскарженою ухвалою суду першої інстанції дану цивільну справу передано на розгляд до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області.

На цю ухвалу представник відповідача подала апеляційну скаргу, якою просить апеляційний суд скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову ухвалу про вирішення питання щодо передачі справи з дотриманням правил виключної підсудності до іншого суду.

На підставі ч. 3 ст. 297 ЦПК України, оскільки апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження судового рішення, а причини вказані в обґрунтування клопотання про його поновлення визнано неповажними, ухвалою апеляційного суду Черкаської області від 18.08.2016 апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту строк, який не може перевищувати тридцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для подання заяви із обґрунтуванням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

При цьому апеляційний суд встановив, що апелянт пропустив 5-денний строк на апеляційне оскарження ухвали суду, встановлений ст. 294 ЦПК України. Про оскаржувану ухвалу йому було відомо щонайпізніше 11.05.2016 (на а.с.89 наявне відповідне поштове повідомлення про вручення відправлення представнику сторони, яка подає апеляційну скаргу), а апеляційну скаргу подано через відділення поштового звязку 03.08.2016, тобто фактично через 3 місяці після постановлення оскарженої ухвали.

У подальшому апелянтом надіслано апеляційному суду заяву від 31.08.2016 про поновлення строку на апеляційне оскарження у якій вказано про те, що в Смілянському міськрайонному суді дана справа розглянута бути не може, так як це свідчитиме про порушення правил виключної підсудності, отже оскаржувану ухвалу про визначення підсудності за цим судом належить скасувати.

Зазначені обставини, на думку апелянта, свідчать про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 24.04.2016.

Однак апеляційний суд не може вважати наведені апелянтом у заяві від 31.08.2016 причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення поважними, виходячи з наступного.

При вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження у аспекті норм ч.3 ст.297 ЦПК України необхідним є встановлення, зокрема, дотримання апелянтом строків апеляційного оскарження.

Згідно розяснень, наданих у п.7 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку», для вирішення питання про прийняття апеляційної скарги до розгляду суддя-доповідач відповідно до статей 292-295 ЦПК повинен перевірити, зокрема, чи дотримано строк на подання апеляційної скарги.

Отже в даному випадку вирішальне значення мають підстави пропущення апелянтом строків на апеляційне оскарження у аспекті їх поважності у звязку з, наприклад, необізнаністю про судове рішення, перебуванням на лікуванні, на службі у збройних силах, неповідомленням судом першої інстанції про розгляд справи та ін.

Інші обставини, як то незаконність, на думку апелянта, судового рішення цивільним процесуальним законодавством не відносяться до підстав, які дають змогу апеляційному суду розглядати по суті апеляційну скаргу за наявності пропуску без поважних причин строків апеляційного оскарження.

У своїй заяві від 31.08.2016 апелянт ніяким чином не доводить про причини пропуску строку на апеляційне оскарження, а вказує на незаконність оскаржуваного судового рішення, що не стосується питання про поновлення строків на оскарження судового рішення.

Крім того, апеляційний суд враховує, що рішенням у справі «Устименко проти України» ЄСПЛ визнано порушення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод у зв'язку з тим, що національні суди, вирішивши відновити пропущений строк оскарження остаточного рішення у справі заявника без вказівки відповідних причин і скасувавши надалі постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд по п. 1 ст. 6 Конвенції. У цій же справі Європейський суд зазначив, що свобода розсуду національних судів при прийнятті рішення про поновлення терміну оскарження не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення.

Таким чином, з урахуванням вищенаведених позицій Європейського суду, апеляційний суд вважає, що апелянтом у даному випадку не доведено обґрунтованість необхідності поновити строк оскарження судового рішення.

Згідно ч.3 ст.297 ЦПК України якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Отже, оскільки апелянтом не наведено поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 24.04.2016, слід відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ч. 3 ст. 297 ЦПК України,

у х в а л и в :

заяву апелянта від 31.08.2016 про поновлення строку на апеляційне оскарження залишити без задоволення.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на ухвалу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 24 квітня 2016 року про передачу справи за підсудністю до іншого суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності.

Ухвала апеляційного суду набирає чинності з моменту постановлення і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Т. Л. Фетісова