Провадження №2-о-186/16
у справі № 760/5598/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2016 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі:головуючого судді- Лазаренко В.В.
за участю секретаря - Кучерини Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_3, ОСОБА_4, зацікавлена особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами,

В С Т А Н О В И В:

24.03.2016 заявники ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулися до суду з заявою, в якій просять: встановити, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідним сином ОСОБА_5; та що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_5.

Свої вимоги обґрунтовують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла їх мати - ОСОБА_5. Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй за життя квартиру АДРЕСА_1. Для оформлення спадкових прав вони у передбачений законом строк звернулась до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини. Але у нотаріальній конторі їм відмовили у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з тим, що документи, які підтверджують їх родинні зв'язки із спадкодавцем мають помилки (неспівпадіння прізвищ), а саме в свідоцтві про смерть спадкодавця та у свідоцтві про право власності на нерухоме майно від 01 березня 2014 року в графі «Прізвище» вказано «ОСОБА_3» замість «ОСОБА_3», в той час як в їх паспортах зазначені прізвища - «ОСОБА_4».

В судове засідання заявники не з'явились, відповідно до заяви від 03.06.2016 просять розглядати справу у їх відсутності.

Зацікавлена особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про час та місце розгляду справи повідомлене належним чином, свого представника для участі у розгляді справи не направило.

При таких обставинах, суд знаходить можливим розглянути справу у відсутності заявників та представника зацікавленої особи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст. 234 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав, зокрема, згідно ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У відповідності до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що відповідно до статей 255, 271 Цивільного Процесуального Кодексу України в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, за таких умов: 1) згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; 2) чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; 3) встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла ОСОБА_5 у віці 51 рік, про що Залізничним відділом ЗАГСУ м. Києва 14 січня 1993 року складено відповідний актовий запис № 82, що вбачається з свідоцтва свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 від 14.01.1993.

Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно.

Як видно із свідоцтва про право власності серія НОМЕР_2, виданого на підставі наказу від 19.02.2004 №296-С Головним управлінням Житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), ОСОБА_5 на праві приватної власності належала квартира АДРЕСА_1. Право власності ОСОБА_5 було зареєстроване в БТІ м. Києва у реєстровій книзі №д.185-104 за реєстровим номером 674/32055 від 04.03.2004, про що свідчить реєстраціний напис на зазначеному правовстановлюючому документі.

24.10.2008 ОСОБА_3 звернувся до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5

31.07.2015 ОСОБА_4 звернувся до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5

Постановою державного нотаріуса Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори від 31.07.2015 ОСОБА_3 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що знаходиться в АДРЕСА_2 після смерті його матері ОСОБА_5

Свою відмову нотаріус мотивував тим, що документи, які підтверджують родинні зв'язки із спадкодавцем мають помилки (неспівпадіння прізвищ), а саме в свідоцтві про смерть спадкодавця та у свідоцтві про право власності на нерухоме майно від 01 березня 2014 року в графі «Прізвище» вказано «ОСОБА_3» замість «ОСОБА_3», в той час як в паспортах заявників зазначені прізвища - «ОСОБА_4».

У свої заяві заявники стверджують, що при оформленні вищевказаного правовстановлюючого документу свідоцтва про право власності була допущена описка у написанні прізвища власника, у зв'язку з чим невірно вказаного прізвище спадкодавця «ОСОБА_3». Зазначена помилка допущена і в свідоцтві про смерть, яке було пред'явлене нотаріусу для оформлення спадщини. Саме тому їм необхідно підтвердити факт родинних відносин із померлою ОСОБА_5

Так, як слідує із свідоцтва про смерть від 14.01.1995 серія НОМЕР_1 виданого Залізничним відділом ЗАГСУ м. Києва, громадянка ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року в віці 51 рік, про що в книзі реєстрації актів про смерть 14.01.1993 проведений запис за № 82.

Як слідує з свідоцтва про смерть від 13.09.2016 серія НОМЕР_3 виданого повторно Солом'янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 51 рік, про що 14.01.1993 складено відповідний актовий запис №82.

Листом від 23.09.2016 №9021/03/04-38 Солом'янського районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві повідомлено про наявність у відділі актового запису про смерть №82 від 14.01.1993 складеного Залізничним відділом ЗАГС м. Києва відносно ОСОБА_6, у якому прізвище померлої особи зазначено «ОСОБА_3». У зв'язку з цим, відділ вважає, що у свідоцтві про смерть від 14.01.1995 серія НОМЕР_1, спеціалістом який реєстрував смерть була допущена описка при виписуванні свідоцтва про смерть гр. ОСОБА_6.

З свідоцтва про народження від 04.06.1985 серія НОМЕР_4 виданого Залізничним відділом ЗАГСУ м. Києва вбачається, що матір'ю заявника ОСОБА_3 значиться ОСОБА_6

З свідоцтва про народження від 16.07.1965 серія НОМЕР_5 виданого Залізничним відділом ЗАГСУ м. Києва вбачається, що матір'ю заявника ОСОБА_4 значиться ОСОБА_6

Відповідно до довідки форми №3 виданої ЖБК «Залізничник-4» від 15.08.2016 №74, заявники ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживають та зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1, з 1985 та 1981 років відповідно.

Згідно карточки прописки ЖБК «Залізничник-4» форми А, за вищевказаною адресою також значилася зареєстрованою ОСОБА_6

Згідно довідки виданої ЖБК «Залізничник-4» від 15.08.2016 №75, у квартирі АДРЕСА_1, ОСОБА_6 була зареєстрована з 22.04.1965 по день смерті, знята з реєстраційного обліку 19.02.1993, являлася головним квартиронаймачем кооперативної квартири.

Таким чином з аналізу вищевикладеного слідує, що спадкодавець ОСОБА_6, прізвище якої у свідоцтві про смерть від 14.01.1995 серія НОМЕР_1 виданого Залізничним відділом ЗАГСУ м. Києва помилково зазначено як «ОСОБА_3» дійсно є матір'ю заявників ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Крім того, вищеприведені фактичні дані свідчать про те, що у свідоцтві про право власності серія НОМЕР_2, виданого на підставі наказу від 19.02.2004 №296-С Головним управлінням Житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) дійсно допущена помилка при написанні прізвища власника, у зв'язку з чим невірно вказаного прізвище спадкодавця «ОСОБА_3».

Отже, оцінюючи всі обставини справи, встановлені в ході судового розгляду, суд приходить до висновку, що факт родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 та ОСОБА_4 достовірно підтверджується наданими суду доказами, а наявні розбіжності у документах, свідчать про наявність технічних помилок, допущених при їх оформленні.

У зв'язку з цим, оскільки зазначений факт породжує юридичні наслідки для заявника, чинним законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення, суд приходить до висновку про те, що вимоги заявника знайшли своє підтвердження у судовому засіданні і повинні бути задоволені.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 67-60, 234, 256-259 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Заяву задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідним сином ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Встановити, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Солом`янський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя