Справа № 390/1697/16-ц
Провадження № 2/390/748/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"13" жовтня 2016 р. Суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Квітка О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, від імені якого діє ОСОБА_2, до виконавчого комітету Клинцівської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3, про визнання дійсним свідоцтва про право власності та визнання права власності на житловий будинок,

В С Т А Н О В И В :

10.10.2016 до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_1, в якій останній просить: визнати дійсним свідоцтво про право власності на житловий будинок (домоволодіння) від 15 грудня 1988 року, виданого Виконавчим комітетом Клинцівської сільської ради про те, що домоволодіння по вул. Садовій, 13, с. Клинці, Кіровоградського району Кіровоградської області належить ОСОБА_1; визнати право власності на домоволодіння по вул. Садовій, 13, с. Клинці Кіровоградського району Кіровоградської області за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на підставі свідоцтва про право власності на житловий будинок (домоволодіння) від 15 грудня 1988 року, виданого Виконавчим комітетом Клинцівської сільської ради.

В позовній заяві позивачем визначено ціну позову - 87395 грн. З додатків до позову, а саме з технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок, що розташований за адресою: Кіровоградська область, Кіровоградський район, с. Клинці, вул. Садова, б.13, який було виготовлено ОКП «Кіровоградське обласне обєднане бюро технічної інвентаризації» станом на 29.10.2013, сідлує, що інвентаризаційна вартість зазначеного будинку становила 87395 грн.

Однак суддя проходить до висновку, що зазначена інвентаризаційна вартість спірного будинку не може бути підставою для визначення ціни позову і суми судового збору, яка підлягає сплаті, оскільки вона була проведена станом на 2013 рік, а позов поданий в 2016 році.

А тому позовна заява вважається такою, що подана до суду з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: не надано грошову оцінку житлового будинку (домоволодіння), на який позивач бажає визнати право власності, на момент подання позову, як наслідок не можливо визначити - чи правильно сплачений судовий збір за вимогу майнового характеру. Крім того, в позовній заяві представником позивача обєднано одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, кожна з яких є обєктом справляння судового збору відповідно до ЗУ «Про судовий збір».

Пунктами 12, 15, 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розяснено, що у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Відповідно до ст.1, ч.ч. 1, 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями) судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Враховуючи, що позовна заява містить дві вимоги:

- вимогу немайнового характеру визнання дійсним свідоцтва про право власності на житловий будинок, а тому позивачу необхідно сплатити судовий збір за ставками встановленими за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, тобто 0,4 розміру мінімальної заробітної плати;

- вимогу майнового характеру - визнання право власності на домоволодіння по вул. Садовій, 13, с. Клинці Кіровоградського району Кіровоградської області за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, позивачу необхідно надати грошову оцінку спірного домоволодіння станом на 2016 рік та в разі необхідності подати підтвердження про доплату судового збору за ставками за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, тобто 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до вимог ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, від імені якого діє ОСОБА_2, до виконавчого комітету Клинцівської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3, про визнання дійсним свідоцтва про право власності та визнання права власності на житловий будинок - залишити без руху.

Повідомити позивача та його представника про необхідність у строк не більше 5 днів з дня отримання ухвали усунути зазначені недоліки позовної заяви, а саме: надати підтвердження про сплату судового збору за вимогу немайнового характеру; надати грошову оцінку спірного домоволодіння станом на 2016 рік і в разі необхідності надати підтвердження про доплату судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями).

Розяснити позивачу та його представнику, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві зі всіма доданими документами.

Ухвала не оскаржується.

Суддя /підпис/

Згідно з оригіналом

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_4