Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

30 грудня 2016 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Шепетко І.О.,

за участю секретаря Терпай С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Першої Ужгородської нотаріальної контори, про усунення перешкод у здійснені права власності шляхом зняття арешту з майна,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить зняти арешт та заборону здійснення відчудження майна, накладених 19 липня 2004 року Постановою серії АЕ№129828 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження державного виконавця Державної виконавчої служби Ужгородського міського управління юстиції ОСОБА_2 ( в Єдиному державному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна зареєстроване обтяження за реєстраційним номером 70924 від 19.07.2004 року). Сої вимоги мотивувала тим, що 19 липня 2004 року в межах виконавчого провадження по виконанню Виконавчого листа Ужгородського міського суду Закарпатської області №2-499 від 02.02.2004 року про стягнення з ОСОБА_3 на користь КП «ЖРЕР №5» заборгованості в розмірі 272,52 грн. державним виконавцем Державної виконавчої служби Ужгородського міського управління юстиції (правонаступником якого є Ужгородський міський відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області) ОСОБА_2 винесено постанову серії АЕ 129828 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, якою накладено арешт на все майно належне ОСОБА_1. При цьому в написанні прізвища боржника було допущено орфографічну помилку і замість «Киселюк» у всіх документах значиться «Кисенюк». На підставі зазначеної постанови у відповідності до діючого на той час порядку Першою ужгородською державною нотаріальною конторою було накладено арешт на житлову квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності позивачу, про що в Єдиному державному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна зареєстровано обтяження за реєстраційним номером 70924 від 19.07.2004 року. Позивачем заборгованість в розмірі 272,52 грн. було виплачено, а також й інші присудженні до стягнення грошові кошти. На даний час заборгованість перед КП «ЖРЕР №5» відсутня. Однак при закінченні виконавчого провадження, накладені арешти на майно зняті не були, в тому числі на квартиру АДРЕСА_2, й наразі перебуває під арештом. При звернені до Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області щодо зняття арешту накладеного 19.07.2004 року було відмовлено, оскільки у відповідності до існуючого порядку на 2004 рік такий арешт накладений Першою ужгородською державною нотаріальною конторою, а крім того матеріали виконавчого провадження за закінченням термінів зберігання, а також частою зміною в структурі роботи відділу державної виконавчої служби знищені, і тому вирішити питання про зняття арешту з майна можна виключно в судовому порядку.

Позивач в судове засідання не зявиллася, про час та місце розгляду була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідачі будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не зявилися, причини неявки суду не повідомили.

Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути справу відсутність відповідачів на підставі наявних доказів.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. ст. 224, 225 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.

вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

19.07.2004 року постановою державного виконавця Станко В.П. відділу державної виконавчої служби Ужгородського міського управління юстиції, на підставі виконавчого листа №2-4999 від 02.02.2004 Ужгородського міського суду Закарпатської області про стягнення з ОСОБА_3 на користь КП «ЖРЕР №5» заборгованості в розмірі 272,52 грн. та виконавчого збору 27,25 грн., для забезпечення виконання виконавчого документа накладено арешт на майно боржника, а саме на квартиру АДРЕСА_3 та заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна ОСОБА_3 (м. Ужгород, вул.. Декабристів, 53/41).

Як вбачається з довідки комунального підприємства ЖРЕР-5 від 21 вересня 2016 року № 24, станом на 21.09.2016 року у ОСОБА_1 заборгованості з послуг по кварплаті за адресою вул.. Декабристів 53/41 не має. Відсутня заборгованість згідно виконавчого листа № 2-4999 від 02.02.2004 р. виданого Ужгородським міським судом.

Відповідно відповіді на заяву ОСОБА_1 від 22.11.2016 р., начальника відділу Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, згідно даних Єдиного реєстру виконавчих проваджень, станом на 22.11.2016 року у відділі виконавчий документ про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «ЖРЕР-5» на виконанні не перебуває, повідомив, що не має можливості надати для ознайомлення матеріали виконавчого провадження та надати більш детальну інформацію по виконавчому провадженню, оскільки дане виконавче провадження знищено.

Відповідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна, на квартиру АДРЕСА_4, накладено арешт на підставі постанови АЕ 129828, 19.07.2004р. Ужгородським МВ ДВС, власником якого є ОСОБА_3.

Проаналізувавши дослідженні документи, враховуючи, що виконавчий документ заповнювався державним виконавцем рукописним способом, суд приходить до висновку, що у зазначені прізвища боржника була допущена описка в одну літеру, та що ОСОБА_3 і ОСОБА_1 є одна й та сама особа.

Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Стаття 321 ЦК України встановлює, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

На підставі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод в здійсненні ним права користування і розпорядження своїм майном.

Відповідно до листа стягувача борг позивача повністю погашено.

Відповідно до ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім направлення виконавчого документа за належністю іншому органу державної виконавчої служби, офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом, відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за рішенням суду, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат, повязаних з організацією та проведенням виконавчих дій), повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжитті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у звязку із завершенням виконавчого провадження.

Статтею 60 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено наступне: У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.

Таким чином, враховуючи, що дане виконавче провадження знищено як закінчене, в порушення вимог ст. 38 Закону України «Про виконавче провадження» арешт з майна позивача не знято, постанову про накладення арешту не скасовано, то відповідача необхідно зобовязати вчинити дії щодо скасування арешту на все майно позивача, постанову скасувати.

На підставі викладеного ст. ст. 16, 316, 317 , 319 , 321, 435 387, 391 ЦК України ст. ст.32, 47, 50, 52, 60 закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 3, 4, 10, 11, 57-60, 88,169, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Першої Ужгородської нотаріальної контори, про усунення перешкод у здійснені права власності шляхом зняття арешту з майна задовольнити.

Зняти арешт та заборону здійснювати відчуження майна ОСОБА_1 (реєстрація місця проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) накладених 19 липня 2004 року Постановою серії АЕ №129828 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження державного виконавця Державної виконавчої служби Ужгородського міського управління юстиції ОСОБА_2 (в Єдиному державному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна зареєстроване обтяження за реєстраційним номером 70924 від 19.07.200 року).

Заочне рішення може бути переглянуте Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4