Справа №451/629/16-ц
Провадження № 2/451/301/16
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

20 липня 2016 року м. Радехів

Радехівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Семенишин О.З.

секретаря судового засідання Табен Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Радехів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та присвоєння прізвища, -

встановив:

2 червня 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та присвоєння прізвища.

В позовній заяві позивач зазначає, що 21 листопада 1992 року Барилівською сільською радою Радехівського району Львівської області між нею та ОСОБА_2 укладено шлюб. Від шлюбу народилося двоє дітей. З травня 2015 року проживають окремо, відповідач залишив сім»ю. Він часто зловживав спиртними напоями, поводився неадекватно, брутально, погрожував їй вбивством. Жодних стосунків не підтримують, примирення між ними є неможливим, тому просила постанови рішення про розірвання шлюбу та присвоєння їй прізвища «ОСОБА_1».

В судове засідання позивач не з»явилася, подала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, просила постановити рішення про задоволення позову, проти заочного рішення не заперечує (а.с.15).

Відповідач у судове засідання не з»явився, причини неявки суду не повідомив, хоч про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення судової повістки (а.с.16).

Тому, згідно з ст.224 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу в заочному порядку, на підставі наявних доказів, які знаходяться у матеріалах справи, чого не заперечив позивач у письмовій заяві.

Із врахуванням наведеного, на підставі ст.158, п.3 ч.1 ст.169, ч.2 ст.197 та ст.224-233 ЦПК України, розгляд справи проведено без участі сторін та на підставі представлених суду доказів без фіксування судового засідання технічними засобами.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позов необхідно задовольнити з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень ст.11 та ст.60 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд встановив, що 21 листопада 1992 року Барилівською сільською радою Радехівського району Львівської області зареєстровано шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 шлюб, після укладення шлюбу дружині присвоєно призвіще «ОСОБА_1» (а.с.5).

Сторони спільно не проживають, подружніх стосунків не підтримують, їх сім'я фактично розпалася й подальше подружнє життя є неможливим. Причинами розпаду сім'ї є відчуження один від одного, відсутність взаєморозуміння. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред»явлений одним із подружжя, який виявив прояв з власної ініціативи, з поваги до себе. Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберігати шлюб з відповідачем.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Приймаючи до уваги заяву позивача, суд вважає, що причини, що спонукають його наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов про розірвання шлюбу підлягає до задоволення.

У відповідності із вимогами ст.88 ЦПК України, п.13 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року суд вважає за необхідне судові витрати стягнути із відповідача та позивача.

Керуючись ст.ст.3,10,11,60, 88,169,197,209, 212, 215, 218, 224-233 ЦПК України, суд,-

вирішив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений ОСОБА_1 та ОСОБА_2, який зареєстрований 21 листопада 1992 року Барилівською сільською радою Радехівського району Львівської області, актовий запис №10.

Після розірвання шлюбу присвоїти ОСОБА_1 прізвище «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жительки АДРЕСА_2 судові витрати і розмірі 551 (п»ятсот п»ятдесять одна) гривня 20 (двадцять)копійок за позовну вимогу про присвоєння прізвища.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1), жителя АДРЕСА_1 в користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жительки АДРЕСА_2 судові витрати в розмірі 1102 (одна тисяча дві) гривні 40 (сорок) копійок.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом десяти днів з дня отримання його копії. Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

ГоловуючийСеменишин О. З.