Справа № 635/6649/16-ц
Провадження № 2/635/3084/2016
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 грудня 2016 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
головуючий суддя Бобко Т.В.,
секретар судового засідання - Щербак Є.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області, третя особа - державний нотаріус Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Кормилець Ю.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
Позивач звернулася до суду із позовом, який в подальшому уточнила та в остаточній редакції просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини - після смерті матері ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, а саме два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_4. За життя останньою був складений заповіт, відповідно до якого вона заповідала майно своїй донці - ОСОБА_1 Після смерті ОСОБА_4 залишилась спадщина у вигляді житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, який належав померлій на підставі свідоцтва про право власності на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Гаража Н.П. 04 липня 2014 року за реєстровим №1576. Після смерті матері позивач дуже переживала, в неї погіршився стан здоров'я, однак, не зважаючи на це, звернулася до нотаріуса, який посвідчував заповіт, за консультацією з приводу оформлення спадщини, на що помічник нотаріуса надала позивачу усне роз'яснення про те, що оформлення спадщини можливе лише після спливу 6-ти місяців з моменту смерті спадкодавця, тобто позивачу не було роз'яснено, що до спливу цього терміну, їй необхідно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і свідоцтвом про смерть. Позивач зазначає, що не має юридичної освіти та не має обов'язку володіти знаннями з приводу оформлення спадщини, а тому є юридично необізнаною щодо строків для подання заяви про прийняття спадщини. У серпні 2016 року вона звернулася до державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Кормилець Ю.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку зі спливом шестимісячного строку для прийняття спадщини з дня смерті спадкодавиці та рекомендовано з цього питання звернутися до суду. Таким чином, позивач вважає, що вона пропустила строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв'язку з психологічною травмою, пов'язаною зі смертю матері, а також у зв'язку з її впевненістю у тому, що спадщина оформлюється після спливу шести місяців після смерті спадкодавця.
Представник позивача ОСОБА_6, яка діє на підставі довіреності, у судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій просила задовольнити вимоги у повному обсязі.
Представник відповідача Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області у судове засідання повторно не з'явився, був повідомлений про день та час слухання справи своєчасно і належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив.
Третя особа - державний нотаріус Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Кормилець Ю.М. у судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій вона просила ухвалити рішення згідно діючого законодавства.
Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Відповідно до ст. 224 ЦПК України суд за згодою позивача вважає можливим ухвалити заочне рішення.
Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позовну заяву такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.
ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим Виконавчим комітетом Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області 24 вересня 2015 року.
Судом встановлено, що за життя ОСОБА_4 склала заповіт, який посвідчено приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Полтароцькою Л.М. 03 вересня 2015 року за реєстровим №625, відповідно до якого, ОСОБА_4 на випадок своєї смерті заповідала належний їй на праві власності житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами та земельну ділянку, на якій розташований будинок, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 - ОСОБА_1
Таким чином, після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, зокрема у вигляді житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами та земельної ділянки, на якій розташований будинок, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1.
Як вбачається зі змісту листа державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Кормілець Ю.М. №3666/01.16 від 17 листопада 2016 року, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 із заявами про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину ніхто із спадкоємців не звернтався, спадкова справа не відкрита, свідоцтва про право на спадщину держнотконтора не видавала.
Зі змісту ж листа державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Кормілець Ю.М. №2567/01.16 від 18 серпня 2016 року вбачається, що позивачу ОСОБА_1 рекомендовано звернутися до суду, оскільки відсутні документи, що підтверджують факт прийняття останньою спадщини у встановлений законом шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
З аналізу вищевказаних правових норма вбачається, що суд наділений правом визначити спадкоємцеві додатковий строк для прийняття спадщини лише в тому випадку, коли такий строк пропущено з поважних причин.
Обов'язком спадкоємця є доведення поважності пропуску строку для прийняття спадщини перед судом, а саме з моменту її відкриття до моменту звернення до нотаріуса з відповідною заявою.
Відповідно до роз'яснень, які містяться у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з об'єктивним, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови не можуть бути визнані поважними.
Судом встановлено, що позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 після спливу шести місяців після смерті останньої, а саме у серпні 2016 року, що підтверджується листом державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Кормілець Ю.М. №2567/01.16 від 18 серпня 2016 року.
Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач зазначає причинами пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері - юридичну необізнаність та отримання психологічної травми, пов'язаної зі смертю матері.
Разом з тим, суд не вважає зазначені причини поважними та такими, що пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій передбачених ч. 1 ст. 1269 ЦК України.
Обставини, на які посилалася позивач, не дають підстав для висновку, що у ОСОБА_1 існували труднощі для прийняття спадщини шляхом подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 Юридична необізнаність та переживання з приводу смерті матері не можуть свідчити про об'єктивні перешкоди для реалізації її права на подання заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк.
Позивачем не надано суду жодних належних, допустимих та беззаперечних доказів на підтвердження її доводів про отримання нею психологічної травми у зв'язку зі смертю матері та погіршення стану здоров'я, в тому числі відомостей щодо її звернення з цього приводу за медичною допомогою.
Доводи позивача про те, що вона в шестимісячний строк з дня смерті матері зверталася до приватного нотаріуса за роз'ясненнями з приводу прийняття спадщини, на що останнім в усній формі було повідомлено про можливість прийняти спадщину лише після спливу шестимісячного строку з дня смерті спадкодавця, також не підтверджені жодними доказами.
Інших доказів, які б підтверджували поважність причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті матері, позивачем не надано.
В матеріалах справи відсутні будь-які відомості про те, що на момент відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 позивач проживала разом з померлою.
Відповідно до ч. 3 ст. 10, ч. 2 ст. 59, ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено визначений законом строк для прийняття спадщини не з поважних причин, а тому підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року суд не вбачає.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 61, 212-215 ЦПК України, суд,-
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області, третя особа - державний нотаріус Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Кормилець Ю.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити повністю.
Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: