печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2016 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Писанець В.А. ,

при секретарі Доценку О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Києва справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту проживання особи однією сім'єю зі спадкодавцем більше п'яти років до часу відкриття спадщини. Свої вимоги мотивував тим, що його батько - ОСОБА_3 перебував в зареєстрованому шлюбі з громадянкою ОСОБА_4 (після шлюбу - з ОСОБА_4) Подружжя постійно проживало в приватному будинку АДРЕСА_1. Після проходження військової служби, заявник повернувся до м. Києва та оселився у будинку свого батька та мачухи, з цього часу вони вели спільний побут та вели спільний бюджет. Зважаючи на те, що у спадкодавці не було власних дітей, вона ставилась до заявника як до рідного сина. Заявник в свою чергу ставився до неї як до рідної матері, і нерідко називав її мамою. За час проживання Заявника у будинку мачухи вони дуже потоваришували, і з того часу Заявник вважав її членом своєї сім'ї по відношенню до якої він мав певні обов'язки, у тому числі обов'язки по утриманню спадкодавиці.

Згодом заявник поїхав з будинку по АДРЕСА_1, однак сімейні відносини зі своїм батьком та мачухою підтримував завжди.

Восени 2009 року у батька заявника почались проблеми з серцем, оскільки він більшість часу проводити в ліжку і потребував догляду, та зважаючи, що мачусі Заявника, з огляду на її похилий вік, було тяжко доглядати свого чоловіка, Заявник переїхав жити до будинку по АДРЕСА_1, де і почав проживати та доглядати хворого батька. Заявник , його батько батько та мачуха з того часу весь час мешкали у даному будинку.

ІНФОРМАЦІЯ_1 батько заявника помер. ОСОБА_4 дуже тяжко переживала втрату свого чоловіка, у неї різко погіршилось самопочуття. Зважаючи на відсутність у неї власних дітей та близьких родичів, до моменту її смерті Заявник постійно проживав з нею у її будинку, відносився до неї як до рідної матері, піклувався про неї, надавав матеріальну допомогу та доглядав її,

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть (арк. справи 24). Заявник організовував та фінансував її поховання, Як за життя так і після смерті рахунки за комунальні послуги та земельний податок Заявник сплачував за мачуху.

06 квітня 2015 року заявник звернувся до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Тоді ж була заведена і спадкова справа № 57313161 відносно майна померлої ОСОБА_4.

Заінтересована особа Перша київська державна нотаріальна контора до суду не з'явилась та направила заяву про розгляд справи за їх відсутністю.

Заслухавши заявника , свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість задоволення заяви з наступних підстав.

Судом встановлено, ОСОБА_3 (батько заявника) перебував в зареєстрованому шлюбі з громадянкою ОСОБА_4 (після шлюбу - з ОСОБА_4), що підтверджується листом Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Печерського району у м. Києві від 03.09.2015 року вих. № 5324/02/04-32 (а.с12).

В судовому засіданні свідок ОСОБА_6 зазначила, що вона є подругою та однокурсницею покійної ОСОБА_4. Саме ОСОБА_6 і познайомила ОСОБА_4 з ОСОБА_3 (батьком заявника). Зважаючи на відсутність власних дітей, ОСОБА_4 ставилась до сина свого чоловіка ОСОБА_1 як до власної дитини. ОСОБА_1 проживав у будинку АДРЕСА_1 з листопада 1987 року. Також свідок ОСОБА_6 зазначила, що з 2009 року Заявник постійно проживав з ОСОБА_4 доглядав її, вів з нею спільне господарство, допомагав по будинку, вів з ОСОБА_4 спільний бюджет, фінансував лікування і ставився до неї як до рідної матері, та організував, фінансував її поховання.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні повідомила, що вона є сусідкою покійної ОСОБА_4 і мешкає у будинку АДРЕСА_2 даний будинок має спільний паркан з будинком покійної. Зазначила, що Заявника ОСОБА_1 вона знає з 1987 року, коли той оселився в домі АДРЕСА_1, де проживав постійно до 1992 року. Потім Заявник регулярно приїздив до подружжя ОСОБА_3. Починаючи з 2009 року ОСОБА_1 постійно мешкав у буд . АДРЕСА_1 та доглядав за своїм хворим батьком та мачухою. Вони завжди вели спільне господарство, Заявник ходив на роботу та приходив з неї крім того, на свята родина завжди проводила разом. Покійна ОСОБА_4 вважала заявника власним сином. Жодних інших родичів ОСОБА_4 вона ніколи не бачила та їй про них невідомо.

Свідок ОСОБА_9 , яка згідно нотаріально посвідченої заяви (а.с.45), пояснила , що фактично проживає у АДРЕСА_3 останні десять років. Будинок в якому свідок проживає (приватний сектор) межує з будинком АДРЕСА_1. Як сусідка, свідок бачила, що в буд. АДРЕСА_1 мешкали ОСОБА_4 зі своїм чоловіком ОСОБА_3. Приблизно років сім тому (2008 чи 2009 рік) з ними почав спільно проживати ОСОБА_1. Я спочатку думала, що він спільний син подружжя ОСОБА_3, і лише згодом довідалась, що це син ОСОБА_3 від першого шлюбу. Допомогав по господарству, робив ремонт будинку, тощо.ОСОБА_3 помер у 2012 році, а його син ОСОБА_1 і далі проживав у будинку АДРЕСА_1 та доглядав за своєю мачухою ОСОБА_4. Інших родичів ОСОБА_4.вона ніколи не бачила та про них не чула. У 2015 році ОСОБА_4 померла і ОСОБА_1 її поховав. .

Свідок ОСОБА_10 зазначила, що вона є подругою і колегою покійної ОСОБА_4. Свідок до моменту смерті ОСОБА_4 вважала ОСОБА_1 рідним сином ОСОБА_4.. і лише після смерті останньої довідалась, що він їй не рідний. Також свідок зазначила, що ОСОБА_1 останні 7 років постійно проживав однією сімє'ю з покійною ОСОБА_4 вів з нею спільний бюджет доглядав піклувався та зрештою поховав її.

Згідно ч. 2 ст. 3 СК України Сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

Крім того, розділ 5 Сімейного кодексу у ст. 270 СК України (обов'язок пасинка по утриманню мачухи) та ст. 260 СК України (право мачухи на виховання пасинка), встановлює права та обов'язки пасинка до мачухи та мачухи до пасинка.

Таким чином, ОСОБА_4 у розумінні норм Сімейного кодексу України, є членом сім'ї ОСОБА_1

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом),

судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності Сімейним Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім'єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім'ї, тощо.

На підставі вищевикладеного, сукупно оцінивши докази по справі суд приходить до висновку про задоволення заяви Заявника.

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім'єю шість років до ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_1 та ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається Апеляційному суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Печерського

районного суду міста Києва В.А.Писанець