Провадження № 8/761/14/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Голопич Н.Р. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду в м. Києві справу за заявою представника ОСОБА_1 про перегляд рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 02.10.2014 року у зв»язку з нововиявленими обставинами у справі за позовом громадянина Російської федерації ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 02.10.2014 р. за ново виявленими обставинами у справі за позовом громадянина Російської федерації ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкування. ОСОБА_1 та померла ОСОБА_4 перебували у шлюбі майже 13 років з 23.12.1995 року по 20.11.2008 р. Померла спадкодавець - ІНФОРМАЦІЯ_1. За час перебування у шлюбі ОСОБА_4 приватизувала квартиру АДРЕСА_1, яка була предметом спору. Однак, як свідчить відповідь Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 25.05.2015 р. наданої на запит ОСОБА_1 зазначена квартира у зв»язку із наявністю надлишків загальної площі, яка передавалась безоплатно дані надлишки були оплачені спадкодавцем, а тому є відповідно до вимог чинного законодавства, що діяло на момент виникнення спору, частина квартири є спільною сумісною та дізнався про неї ОСОБА_1 вже після набрання рішенням суду законної сили. За таких обставин, представник ОСОБА_1 просить суд скасувати рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 02.10.2014 року та визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю ОСОБА_4 та ОСОБА_1, визначити ОСОБА_1 37,35/100 частки квартири.

В судовому засіданні представник заявника просив задовольнити заяву, зважаючи на наявну нововиявленну обставину.

Представник ОСОБА_3 заперечував щодо задоволення заяви наголосивши, що третя особа без самостійних вимог не може заявляти в межах розгляду зави вимог, які не були заявлені позивачем. Крім того, заяво про перегляд рішення за нововиявленими обставинами подано з порушенням вимог ч. 1 ст. 362 ЦПК України.

Інші учасники процесу в судове засідання не з»явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином. Їх неявка, за положеннями ч. 1 ст. 365 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи по суті.

Вислухавши пояснення представника ОСОБА_1, представника позивача, дослідивши матеріали справи суд вважає встановленим наступне.

02.10.014 р. Шевченківським районним судом м. Києва ухвалено рішення, яким задоволено вимоги ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Визнано за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1.

Як свідчать матеріали справи, рішення суду, перегляд якого вимагається набрало чинності 17 червня 2015 р. з прийняттям колегією суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ ухвали, якою скасовано рішення Апеляційного суду м. Києва у даній справі від 04 березня 2015 р. та залишено в силі рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 02.10.2014 року.

Як вбачається з рішення суду, вимоги ОСОБА_3 були задоволені, зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4, за якою відкрилась спадщина - квартира АДРЕСА_1, приватизована спадкодавцем.

Зважаючи на відсутність оригіналу правовстановлюючого документа на нерухоме майно, 06.03.2014 р. державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, а тому суд в порядку положень ЦК України визнав за спадкоємцем право власності на квартиру АДРЕСА_1.

Як свідчать матеріали справи, третя особа - ОСОБА_1 не заявляв самостійних вимог на предмет спору.

Представник заявника вказує, що з відповіді Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 25.05.2015 р. ОСОБА_1 дізнався про те, що спадкодавець під час приватизації спірного майна сплачувала за надлишки площі квартири грошові кошти, що є спільним майном подружжя, а тому частина квартири є спільним майном, беручи до уваги її перебування у шлюбі з заявником. Дана обставина є нововиявленою.

Підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу, за приписами п. 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України, у зв'язку з нововиявленими обставинами є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ в своїй постанові № 4 від 30.03.2012 р. «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» роз'яснив, що необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1,2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмету доказування у справі і можуть вплинути на висновки суду про права і обов'язки осіб, які беруть участь у справі (п. 3 Постанови).

Також Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ зазначив в п. 5 Постанови, зазначив, що обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, в апеляційній або касаційній скарзі чи в заяві про перегляд судового рішення Верховним Судом України або які могли бути встановлені при всебічному і повному з'ясуванні судом обставин справи, тобто при виконанні вимог частини четвертої статті 10 ЦПК, не є нововиявленими обставинами. Неподання стороною або особою, яка бере участь у справі доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду в прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв'язку із нововиявленими обставинами.

Як свідчать матеріали справи, на момент ухвалення Шевченківським районним судом м. Києва рішення, перегляд якого вимагається, обставина на яку посилається представник заявника існувала, зважаючи на те, що спадкодавець здійснила приватизацію майна під час перебування у шлюбі з ОСОБА_1

Проте, і це не підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1, будучи залученим до участі у справі в якості третьої особи, не заявляв самостійні вимоги на предмет спору.

Також під час розгляду заяви, судом не було встановлено обставин, які б свідчили, що перебуваючи у шлюбі зі спадкодавцем, заявник не міг знати про те, що ОСОБА_4 при здійсненні приватизації квартири АДРЕСА_1 отримав у власність частину квартири шляхом сплати надлишків загальної житлової площі відповідно до положень Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

За положеннями ч. 2 ст. 365 ЦПУК України Розглянувши заяву, суд своєю ухвалою або задовольняє заяву і скасовує рішення, ухвалу суду чи судовий наказ у зв'язку з нововиявленими обставинами або відмовляє у її задоволенні у разі необґрунтованості заяви.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку про залишення заяви без задоволення.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 361-365 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву представника ОСОБА_1 про перегляд рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 02.10.2014 року у зв»язку з нововиявленими обставинами у справі за позовом громадянина Російської федерації ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкуваннязалишити без задоволення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення через Шевченківський районний суд м. Києва.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення вищезазначених строків або якщо її не скасовано після розгляду справи в Апеляційному суді м. Києва.

Суддя: