Справа № 2-6877/16
У Х В А Л А

26 грудня 2016 року суддя Солом?янського районного суду м. Києва Кізюн Л.І., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_4, про визнання недійсним договору,-

в с т а н о в и в :

Позивач подав до суду позовну заяву, яка не відповідала вимогам ст. 119 ЦПК України.

Ухвалою суду від 08 грудня 2016 року позовна заява була залишена без руху з наданням позивачам строку для усунення вказаних судом недоліків протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, відповідно до ч.1 ст. 121, якою передбачено, що строк для усунення вказаних судом недоліків не може перевищити п'яти днів з дня отримання позивачами ухвали. Крім того, позивачу було роз'яснено, що в разі невиконання вимог суду, позовна заява буде визнана неподаною і повернута йому.

Так, в ухвалі суду про залишення позову без руху судом вказувалося про те, що відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява має містити в собі найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, також зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

У позовній заяві позивач просить визнати недійсним з моменту укладання договір дарування нежитлових приміщень, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, посвідченого 09.01.2015 року приватним нотаріусом КМНО Єременко Л.О. за реєстровим номером 10.

Позивачу потрібно було викласти у позові обставини, якими він обґрунтовує ці позовні вимоги, та уточнити їх зміст, зокрема, необхідно було зазначити щодо яких саме нежитлових приміщень укладений договір дарування та їх місцезнаходження.

Крім того, як визначено ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

У позові позивач заявив вимоги про визнання недійними договору дарування нежитлових приміщень, при цьому, позивачем було надано до суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1378,00 грн.

Однак, позивачу було роз'яснено, що відповідно до пункту дев'ятого частини першої статті 80 ЦПК України ціна позову визначається - у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Пунктом шостим частини другої статті 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Таким чином, у позові потрібно було зазначити ціну позову щодо вимог майнового характеру на момент звернення з позовом до суду, виходячи з суми спірного майна, з підтвердженням суми вартості подарованого майна належними доказами.

До позовної заяви потрібно було додати оригінал документа про оплату позивачем судового збору у розмірі 1% від ціни позову, визначеної на момент звернення з позовом до суду, але не менше 551, 20 грн. та не більше 6 890 грн. за вимогу майнового характеру, з урахуванням суми сплаченого судового збору у розмірі 1378,00 грн., або документ, який підтверджує наявність у позивача пільг при його оплаті.

До позовної заяви (викладеної у новій редакції з усіма зазначеними судом усунутими недоліками) потрібно було додати її копії та копії документів, що додаються до неї, у кількості відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Представник позивача отримав копію ухвали 16 грудня 2016 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

22 грудня 2016 року на усунення зазначених в ухвалі суду недоліків представник позивача подав до суду заяву про те, що позовні вимоги були сформульовані Банком правильно, а саме, відповідно до Інформаційної довідки і договору дарування, доданих до позовної заяви, згідно яких об'єкт нерухомого майна називається «нежилі приміщення НОМЕР_1 (в літ. А), загальною площею 31,70 кв.м. в АДРЕСА_1». Крім того, в поданій заяві представник посилається на те, що в даному випадку подається не позов про право власності, а позов про визнання недійсним договору без застосування реституції, який є позовом немайнового характеру, а тому судовий збір сплачений Банком вірно.

Разом з тим, в ухвалі про залишення позову без руху зазначалося про те, що позивачу потрібно було зазначити ціну позову щодо вимог майнового характеру на момент звернення з позовом до суду, виходячи з суми спірного майна, з підтвердженням суми вартості подарованого майна належними доказами, та додати оригінал документа про оплату позивачем судового збору у розмірі 1% від ціни позову, визначеної на момент звернення з позовом до суду, але не менше 551, 20 грн. та не більше 6 890 грн. за вимогу майнового характеру, з урахуванням суми сплаченого судового збору у розмірі 1378,00 грн., або документ, який підтверджує наявність у позивача пільг при його оплаті.

Так, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Позивач просить визнати недійсним з моменту укладання договір дарування нежитлових приміщень, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, посвідченого 09.01.2015 року приватним нотаріусом КМНО Єременко Л.О. за реєстровим номером 10.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 331 ЦК якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту такої реєстрації.

Право власності на нерухоме майно підлягає державній реєстрації відповідно до Закону «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», і тому у набувача за договором право власності на нерухомість виникає з моменту державної реєстрації цього права.

Тобто фактично спір стосується права власності на нерухоме майно.

Особи, які беруть участь у справі, як визначено ч.3 ст. 27 ЦПК України, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Зазначені недоліки про визначення ціни позову, зазначення її в позовній заяві та в залежності від ціни позову оплату судового збору позивачем не усунуто.

При цьому, представники позивача не зазначають у своїх поясненнях, поданих на усунення зазначених в ухвалі суду недоліків, про те, що ціну позову визначити неможливо та не просять у зв'язку з цим визначити розмір судового збору.

Оскільки на час вирішення питання про відкриття провадження у справі позивач не усунув зазначені в ухвалі суду про залишення позову без руху недоліки у встановлений судом строк, то позовну заяву слід повернути позивачу.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_4, про визнання недійсним договору - повернути позивачеві.

Роз?яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали до Апеляційного суду м. Києва через районний суд.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Л.І. Кізюн