07.07.2016 Справа № 756/8482/16-ц
Унікальний номер 756/8482/16-ц
Провадження № 2-н/756/141/16
У Х В А Л А

07 липня 2016 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шумейко О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з публічного акціонерного товариства «Київсоюзшляхпроект»,

в с т а н о в и в:

04 липня 2016 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з публічного акціонерного товариства «Київсоюзшляхпроект» в розмірі 135470,01 грн.

У відповідності до положень ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Як роз'яснено у п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року N 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги.

Згідно з п.13 вказаної постанови, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати, судовий наказ може бкти видано не лише на суму заборгованості із заробітної плати, а й на суму компенсації за порушення строків її виплати, оскільки вона входить до структури заробітної плати. До заяви має бути додано докази перебування у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання.

Як вбачається з заяви про видачу судового наказу, ОСОБА_1 просить видати судовий наказ про стягнення з ПАТ «Київсоюзшляхпроект» на його користь нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з урахуванням належної компенсації в сумі 135470,01 грн. До заяви про видачу судового наказу додано довідку ПАТ «Київсоюзшляхпроект» від 11 травня 2016 року, згідно з якою заборгованість ПАТ «Київсоюзшляхпроект» по виплаті заробітної плати ОСОБА_1 становить 100603,71 грн.

Згідно з розрахунком заявника сума компенсації у зв'язку із порушенням термінів виплати заробітної плати за період з листопада 2013 року по травень 2016 року становить 34966,30 грн., однак докази погодження такого розрахунку з боку ПАТ «Київсоюзшляхпроект» до заяви не додано.

Таким чином, суд вважає, що із заяви про видачу судового наказу та доданих до неї документів вбачається спір про право у зв'язку із відсутністю належно оформлених документів, що вказують на розмір компенсації за порушення строків виплати заробітної плати.

Згідно з п.1 ч.3 ст.100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих до неї документів вбачається спір про право.

Зважаючи на вищенаведене, керуючись ст.ст.96, 100, 101 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з публічного акціонерного товариства «Київсоюзшляхпроект».

Роз'яснити заявнику, що відмова у прийнятті заяви про видачу судового наказу унеможливлює повторне звернення з такою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.І.Шумейко