про залишення позовної заяви без руху
30 вересня 2016 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ПРИВАТБАНК», третя особа Орджонікідзевський відділ ДВС ЗМУЮ м. Запоріжжя, про зняття арешту з майна,
28 вересня 2016 р. до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ПРИВАТБАНК», третя особа Орджонікідзевський відділ ДВС ЗМУЮ м. Запоріжжя, про зняття арешту з майна.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
На порушення вимог пункту 2 частини другої статті 119 ЦПК України у позовній заяві зазначено невірну назву третьої особи, а також допущено скорочення назви, в той час як вказаний позивачем відділ ДВС на даний час носить назву Вознесенівський відділ державної виконавчої служби міста Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області.
Крім того, відповідно до пунктів 3, 5, 6 частини другої статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. На підставі частини четвертої цієї ж статті ЦПК України, позовна заява має відповідати іншим вимогам, встановленим законом.
У позовній заяві зміст позовних вимог становлять позовні вимоги про зняття арешту та заборони відчуження з нерухомого та рухомого майна, належного позивачеві, а саме з квартири АДРЕСА_1, у той час як квартира є нерухомим майном. Переліку рухомого майна позивачем не наведено.
Крім того, зі змісту позовної заяви випливає, що спірний арешт було накладено в межах виконавчого провадження з виконання виконавчого листа № 200/5674/14-ц від 07.10.2014, виданого Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська. В цей же час, позивач не вказує інформації про стан даного виконавчого провадження, а також про те, чи зверталася вона безпосередньо до державного виконавця або начальника Відділу ДВС із заявою про зняття арешту, чи було їй відмовлено у задоволенні таких вимог. Зазначені обставини мають значення для визначення порядку, в якому підлягають розгляду вимоги позивача (в порядку позовного провадження або ж в порядку оскарження дій державного виконавця статті 383-384 ЦПК).
Також, позивач у позовній заяві стверджує, що виконавче провадження є закінченим, але не зазначає доказів даної обставини. У разі, якщо вона не має можливості отримати такі докази, то до суду слід подати мотивовану заяву про витребування доказів відповідно до положень статті 137 ЦПК України.
Крім того, всупереч вимогам частини пятої статті 119 ЦПК України позивачем не сплачено судовий збір при поданні позовної заяви до суду.
У тексті позовної заяви позивач вказує, що не працює та не має можливості сплатити судовий збір, про що зможе надати довідку у судове засідання, а тому просить відстрочити сплату судового збору.
Поряд із цим, клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає розгляду в судовому засіданні, оскільки вирішується судом на стадії відкриття провадження у справі. Також, позивач не зазначила, про яку саме довідку йде мова. В будь-якому разі, якщо позивач не працює, вона мала змогу надати суду копію своєї трудової книжки, що нею зроблено не було. Серед іншого, позивач не зазначила про відсутність інших джерел доходу та не послалась на докази цієї обставини.
Відтак, клопотання позивача про відстрочення судового збору не можна вважати обґрунтованим, з огляду на що підстав для його задоволення не вбачається.
Відповідно до частини другої статті 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551,20 гривень.
Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом зазначення вірного та повного найменування третьої особи, викладення у позовній заяві всіх обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги та змісту позовних вимог, надання документа про сплату судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України, суддя
Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.
Позовну заяву ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ПРИВАТБАНК», третя особа Орджонікідзевський відділ ДВС ЗМУЮ м. Запоріжжя, про зняття арешту з майна залишити без руху.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом зазначення вірного та повного найменування третьої особи, викладення у позовній заяві всіх обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги та змісту позовних вимог, надання документа про сплату судового збору 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова