АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Доповідач - Желепа О.В.
У Х В А Л А

26 грудня 2016 року м. Київ

Суддя Апеляційного суду м. Києва Желепа О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_1, третя особа: Перша Київська державна контора Державний нотаріус - Заведя Любов Олександрівна про визнання права власності на спадкове майно та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві про встановлення юридичного факту проживання однією сім'єю, усунення від права на спадкування, визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 25.10.2016 року позов ОСОБА_2 - задоволено.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 - відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила його скасувати та ухвалити нове рішення.

При цьому, заявником не в повному обсязі сплачено судовий збір, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 11.11.2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2016 року - залишено без руху та надано строк для доплати судового збору.

23.12.2016 року на адресу Апеляційного суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшла заява про відстрочку судового збору за подання апеляційної скарги та квитанція про сплату судового збору в розмірі 2000 грн. 00 коп. Як на підставу розстрочки судового збору ОСОБА_1 посилалася на те, що вона отримує пенсію в розмірі 1380 грн., а тому не може сплатити судовий збір в повному обсязі одразу. Зазначила, що сплатить решту недоплаченого судового збору двома платежами до 10.02.2017 року

Перевіривши доводи заяви ОСОБА_1 про відстрочку (розстрочку) сплати судового збору, вважаю що дана заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи те, що заявником подаючи заяву про відстрочку (розстрочку) сплати судового не надано жодного доказу на підтвердження підстав для відстрочки (розстрочки) сплати судового збору (довідки про пенсію, інших видів доходу тощо), приходжу до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити, у зв'язку з її безпідставністю та недоведеністю.

Згідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Зі змісту первісної позовної заяви вбачається, що остання пред'явлена позивачем щодо однієї вимоги майнового характеру.

Зустрічний позов пред'явлений щодо двох вимог немайнового характері та однієї вимоги майнового характеру.

Так, відповідно до п.п. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, яка діяла на момент подання первісної та зустрічної позовних заяв), ставка судового збору за подання заяви майнового характеру становила 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання позовної заяви немайнового характеру 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Тобто, при поданні первісної позовної заяви судовий збір підлягав сплаті в розмірі 3654 грн. 00 коп.

При цьому, при подачі зустрічної позовної заяви судовий збір підлягав сплаті у розмірі 4141 грн. 20 коп. (243,60х2+3654,00).

Враховуючи характер спору, при подачі апеляційної скарги необхідно було сплатити 8547 грн. 72 коп. судового збору (3654,00+4141,20х110%=8547,72), оскільки рішенням суду вирішувалось питання про одну вимогу майнового характеру за первісним позовом, дві немайнові вимоги та одну немайнову вимогу за зустрічним позовом. Про те, заявником зазначена сума була сплачена в меншому розмірі, а саме: 1102 грн. 40 коп. та 2000 грн. 00 коп. на виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Таким чином, вказаний недоплачений судовий збір в розмірі 5445 грн. 32 коп., з врахуванням уже сплачених 3102 грн. 40 коп., ОСОБА_1 необхідно сплатити на розрахунковий рахунок 0010, одержувач УДКС у Солом'янському районі м. Києва, банк-одержувач ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО 820019, (код ЄДРПОУ Апеляційного суду м. Києва 02894757).

Згідно з п.2 ст.297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.295 ЦПК України, застосовуються положення ст.121 ЦПК України.

Відповідно до ст. 121 ЦПК недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 5 днів з дня отримання даної ухвали.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.121, 297 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

В задоволені заяви ОСОБА_1 про відстрочку (розстрочку) сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2016 року - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2016 року - залишити без руху, подовживши строк для усунення недоліків до 5 днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

У разі не усунення недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя: