Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі Зимницькій М.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування-

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду із позовом у якому просить визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом після смерті батька - ОСОБА_2.

Обгрунтовуючи свої вимоги позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько ОСОБА_2. Після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.

Дана квартира є кооперативною, внески за неї сплачені у повному обсязі. Однак оригінал свідоцтва про право власності на вказану квартиру був втрачений.

16 березня 2012 року ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповів усе належне йому майно позивачу - ОСОБА_1.

При зверненні 20 липня 2016 року із заявою про прийняття спадщини до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори, позивач отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру за адресою АДРЕСА_2, що змушує позивача звернутись з даним позовом до суду.

У судове засідання сторони та третя особа не з'явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Від представника позивача надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у її відсутність. Зі змісту заяви убачається, що представник позивача позовні вимоги підтримує у повному обсязі, виходячи з доводів, якими обґрунтовується позовна заява, просить позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Представник відповідача подав письмові пояснення по справі, в яких просить прийняти рішення згідно чинного законодавства, а розгляд справи проводити у відсутність представника Київської міської ради.

Представник третьої особи про причини неявки не повідомив, процесуальним правом надати письмові пояснення по суті предмету спору не скористався. Документів, що підтверджують поважність причин його відсутності суду не надано. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надійшло.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_3 була видана ОСОБА_2 на підставі ордеру № 025526 від 06.04.1981 року на сім'ю з двох чоловік: на нього та його дружину - ОСОБА_3 (а.с. 23).

Як убачається із змісту довідки виданої ЖБК «Славутич» № 145 від 15.04.1990 року, ОСОБА_2, як член Житлово - будівельного кооперативу «Славутич» сплатив 1983 року, у повному обсязі пайовий внесок по квартирі АДРЕСА_3 у сумі 2722,54 крб. (а.с. 21).

Відповідно до заповіту складеного 16 березня 2012 року та посвідченого державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_4, ОСОБА_2, все своє майно заповідав ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 19).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві від 18.02.2016 року (а.с. 18).

Таким чином, після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_3.

Відповідно до ст. 1271 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із ч.1ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

25 жовтня 2016 року за вихідним № 3319/02-14 Постановою державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 позивачу відмовлено у видачі свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_3у зв'язку із відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно спадкодавця (а.с. 24).

В силу положень ч. 3 ст. 384 ЦК України - член ЖБК у разі викупу квартири та виплати пайового внеску стає її власником.

Згідно із ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію», член житлового-будівельного чи відповідного кооперативу, має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою або іншим приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири або іншого приміщення, член житлово-будівельного чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна.

Таким чином, враховуючи, що за життя ОСОБА_2 в повному обсязі сплатив пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_3, він відповідно, набув право власності на вказане майно.

Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира.

Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно із ч. 1 статті 1235 Цивільного кодексу України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до завірених належним чином матеріалів спадкової справи щодо майна померлого 17.02.2016 року ОСОБА_2, інших спадкоємців судом не встановлено.

Частина 3 ст. 1296 ЦК України передбачає, що відсутність свідоцтва про права на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Таким чином, суд оцінюючи докази в їх сукупності приходить до висновку про законність і обгрунтованість позовних вимог, а тому позовна заява підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 58-61, 88, 208, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, ст.ст. 3, 15,16, 384, 1216-1223, 1235, 1268, 1296 Цивільного кодексу України, Законом України «Про кооперацію», суд -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, право власності на квартиру АДРЕСА_4, в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_2.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10-ти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: