Справа № 569/5704/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2016 року Рівненський міський суд

під головуванням судді Ковальова І.М.

при секретарі Грицаюк О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

в с т а н о в и в :

В Рівненський міський суд з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири звернулась ОСОБА_1

В судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги повністю підтримала, просить суд їх задоволити та стягнути з ОСОБА_2 на її користь заподіяну матеріальну шкоду, внаслідок залиття квартири у розмірі 10850,72 грн. (десять тисяч вісімсот пятдесят гривень сімдесят дві копійки) вартості ремонтно-відновлювальних робіт оздоблення пошкоджено квартири та заподіяну моральну шкоду в розмірі 10000,00 грн. (десять тисяч гривень нуль копійок).

В судове засідання відповідач повторно не зявилася. Про день та час розгляду справи повідомлялась завчасно та належним чином судовою повісткою та оголошенням у засобах масової інформації. Причин своєї неявки суду не повідомила, заяв чи клопотань про перенесення розгляду справи до суду не подавала.

Заслухавши позивача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач по справі ОСОБА_1 являється власником квартири АДРЕСА_1.

Дана обставина стверджується дослідженим в судовому засіданні договором від 30 березня 2000 року посвідченим ОСОБА_3, приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу та зареєстрованим в реєстрі за №2339 з якого вбачається, що ОСОБА_4, ОСОБА_5 іменовані далі «продавці» з однієї сторони та ОСОБА_1, діюча від свого імені та від імені в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, іменовані далі «покупці» з другої сторони, склали цей договір про наступне: продавці продали, а покупці кпили належну продавцям на прав приватної спільної сумісної власності квартиру №115, яка знаходиться в м.Рівне по вул.Дубенській, 44. Квартира однокімнатна, площею 17,3 кв.м.

Відповідно до п.2 вищезазначеного договору вказана квартира належить продавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого управлінням житлового господарства виконавчого комітету Рівненської міської ради 20 грудня 1999 року та зареєстрованого в Рівненському міському бюро технічної інвентаризації за №154-135-42735.

Відповідач по справі ОСОБА_2 проживає поверхом вище у квартирі №119 того ж будинку і є власником даної квартири.

30 листопада 2015 року та 21 квітня 2016 року квартиру позивача було залито водою з вини відповідача, як власника квартири №119, яка розташована поверхом вище над квартирою позивача. В результаті затоплення квартири позивача були зіпсовані шпалери, в коридорі на стелі та стінах, а також в туалеті та ванній кімнаті зявились мокрі товсті плями.

З дослідженого в судовому засіданні акту затвердженого начальником ЖКП «Західне» від 20 листопада 2015 року складеного комісією у складі: майстра ЖКП «Західне» ОСОБА_7, мешканкою квартири АДРЕСА_2 О.П., мешканкою квартири №116 ОСОБА_8 вбачається, що акт складений про затоплення квартири АДРЕСА_3 квартирою №119 і комісією виявлено наступне: в коридорі на стелі мокрі жовті плями, на стінах мокрі обої і жовті плями. В туалеті і ванній кімнаті мокра і жовта стеля, стіни також мокрі жовті.

З дослідженого в судовому засіданні акту затвердженого начальником ЖКП «Західне» від 21 квітня 2016 року складеного комісією у складі: майстра ЖКП «Західне» ОСОБА_7, мешканкою квартири АДРЕСА_2 О.П., мешканкою квартири №116 ОСОБА_8 вбачається, що акт складений про затоплення квартири АДРЕСА_3 квартирою №119 і комісією виявлено наступне: в коридорі на стелі мокрі жовті плями, на стінах також мокрі плями і жовті, обої мокрі, жовті. В туалеті і ванній кімнаті на стелі і стінах мокрі жовті плями.

З дослідженого в судовому засіданні повідомлення ТзОВ «Рівне Дім Сервіс» №б/н від 20 вересня 2016 року вбачається, що 28 листопада 2015 року диспетчером ТОВ «Рівне Дім Сервіс» була прийнята заявка №912 згідно журналу реєстрації аварійних викликів (топить квартиру з верху гаряча вода). За даною адресою була направлена чергова зміна, по приїзду було встановлено причину в квартирі АДРЕСА_4 порив труби гарячого водопостачання, на що було негайно відредаговано і вито необхідних заходів, а саме перекрито подачу гарячого водопостачання на квартиру. Претензій до виконаних робіт працівниками не було.

Даними актами встановлено ті обставини, що затоплення квартири позивача відбулось з квартири відповідача, а саме квартири АДРЕСА_5, тобто саме відповідач є винуватцем затоплення.

З метою визначення розміру шкоди заподіяної позивачу та вартості ремонтно-відновлювальних робіт квартири позивача вона звернулась для визначення вартості ремонтних робіт внаслідок затоплення її квартири.

З дослідженого в судовому засіданні локального кошторису вартості ремонтних робіт на ремонт квартири АДРЕСА_6 від 24 квітня 2016 року, що здійснюється в 2016 році вбачається, що вартість ремонтних робіт становить 10 850,72 грн.

Відповідно до ст.179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.

Згідно ч.3 п.4 Правил користування приміщеннями житлових будинків і при будинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, п.1.4.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року та зареєстрованого в Міністерстві Юстиції України 25 серпня 2005 року №927/11207, переобладнання та перепланування жилих приміщень проводиться за відповідними проектами, з дозволом власника будинку та органів місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку.

Балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Права та обов'язки балансоутримувача визначені в ст. 24 Закону України Про житлово-комунальні послуги від 24 червня 2004року №1875-IV, серед іншого, балансоутримувач зобов'язаний забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

В той же час, права та обов'язки споживача житлово-комунальних послуг, визначені в ст.20 Закону України Про житлово-комунальні послуги.

З огляду на викладене, суд вважає, що вина відповідача ОСОБА_2 щодо залиття квартири позивача підтверджується зібраними у справі доказами, а саме, актами ЖКП Західне від 30 листопада 2015 року та 21 квітня 2016 року, які складені за заявами позивача по факту залиття квартири.

Відповідно до ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст.323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом.

Оскільки в судовому засіданні встановлено, що власником квартири АДРЕСА_7 є відповідач по справі ОСОБА_2, яка повинна нести відповідальність, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин, з негативними наслідками, у тому числі відшкодування шкоди внаслідок залиття приміщення.

Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже підставою цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, яке включає в себе: шкоду, протиправне діяння особи, яка її заподіяла, причинний зв'язок між ними та вину заподіювача шкоди.

Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 постанови від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, а також те, що в судовому засіданні позивач довела ті обставини, що саме з вини відповідача ОСОБА_2 сталося залиття квартири позивача, а відповідач дані обставини не спростувала, розмір вартості ремонтних робіт відповідач не спростувала, тому суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди підлягають до задоволення.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.23 ЦК України, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до положень п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням кожному конкретному випадку вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер та обсяг моральних страждань, яких зазнав позивач внаслідок протиправних дій відповідача, час і зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, а також те, що неправомірними діями відповідача позивачу було завдано і моральну шкоду, яка виразилась у душевних переживаннях та стражданнях з приводу неодноразового затоплення її квартири, необхідністю звернення до ЖКП «Західне» для складання актів та проведення оцінки вартості ремонтних робіт, тому суд вважає що позовні вимоги позивача в частині стягнення моральної шкоди є обґрунтованими.

Однак, розмір моральної шкоди, яку позивач просить суд стягнути є завищеним, і тому до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає моральна шкода в розмірі 5000,00 грн. (пять тисяч гривень нуль копійок).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10,60,212,213,215,228,293,294 ЦПК України, ст.22,23,1166,1167,1192 ЦК України, суд,-

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 заподіяну матеріальну шкоду, внаслідок залиття квартири у розмірі 10850,72 грн. (десять тисяч вісімсот пятдесят гривень сімдесят дві копійки) вартості ремонтно-відновлювальних робіт оздоблення пошкоджено квартири та заподіяну моральну шкоду в розмірі 5000,00 грн. (пять тисяч гривень нуль копійок).

Заяву про перегляд заочного рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий :