_____________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/8423/16-ц
Провадження № 2/520/4069/16
УХВАЛА

про залишення позову без руху та усунення недоліків

19.07.2016 року суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виділ частини житлового будинку в натурі та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ :

18.07.2016 року позивач звернувся до суду з позовом та просив суд ухвалити рішення, яким:

Виділити в натурі ОСОБА_1, зі спільного нерухомого майна житлового будинку літ. «А», що знаходиться за адресою: м. Одеса, вул.. Фонтанська дорога, 155, що складається з квартири 5, загальною площею 40,7 кв.м., житловою площею 19,4 кв.м., у самостійний обєкт нерухомості;

Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 155.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на обєкт нерухомості житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 40,7 кв.м., житловою площею 19,4 кв.м., до складу якого входять: № 1 котельна площею 3,4 кв.м., № 2 коридор площею 4,1 кв.м., № 3 коридор площею 4,0 кв.м., № 4 житлова кімната площею 6,4 кв.м., № 5 житлова кімната площею 13,0 кв.м., № 6 кухня площею 6,9 кв.м., № 7 санвузол площею 3,0 кв.м., самочинно збудовані сарії лт. «О,П», літня кухня літ. «Н».

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Куриленко О.М.

Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, предявляються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Враховуючи те, що спір по справі стосується нерухомого майна, що територіально відноситься до Київського районну м. Одеси, а від так вказана цивільна справа підсудна Київському районному суду м. Одеси.

Однак суддя, дослідивши матеріали справи вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України, а саме не в повному обсязі сплачений судовий збір, та не надано доказів звільнення від його сплати.

Так позивачем визначено ціну позову у розмірі 125 000 гривень, та згідно квитанції було сплачено судовий збір у розмірі 551, 20 гривень, однак суддя вважає, що ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості майна.

З позовних вимог вбачається, що позивач обєднав 1 вимогу майнового характеру з 2 немайнового характеру.

Згідно ч.2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому ціна позову не відповідає дійсній вартості майна, або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно до вимог ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається зокрема у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно п. а ч.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, (який набрав законної сили 01.11.2011 року) передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду позовної заяви майнового характеру передбачена сплата судового збору у розмірі 1 % ціни позову але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 6 890 гривень.

Разом з тим відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, (в редакції від 01.09.2015 року) передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду позовної заяви немайнового характеру передбачена сплата судового збору у розмірі 0, 4 % мінімальної заробітної плати, що становить 551, 20 гривень.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог загальною сумою всіх вимог.

Крім того ч. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, сума судового збору у даній справі становить 6 890 гривень (за вимогу майнового характеру) + 1102, 40 гривень (за 2 вимоги немайнового характеру 551, 2 х 2 ) = 7 992, 40 гривень, а з урахуванням сплаченої суми судового збору у розмірі 551, 20 гривень не сплачена сума становить 7 441, 20 гривень.

Судовий збір треба перераховувати на розрахунковий рахунок: відкритий в банку ГУДКУ в Одеській області, ( Київського району м. Одеси)

Код отримувача (код за ЄДРОУ): 38016923;

Банк отримувача: УК у м. Одесі

Код банку отримувача (МФО): 828011

№ доходного рахунку 0005

Код класифікації доходів бюджету: 22030001.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави заяви залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст.119,121 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виділ частини житлового будинку в натурі та визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків до 29.07.2016 року, однак, не пізніше трьох днів з дня отримання копії даної ухвали.

Попередити, що у разі невиконання вимог суду у вказаний строк, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання її копії через Київський районний суд м. Одеси.

Суддя Куриленко О. М.