Справа № 755/5695/16-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" травня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Локоткова І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення частини позовних вимог без розгляду,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявив клопотання про залишення без розгляду позовних вимог у частині визнання об'єктом спільної сумісної власності подружжя та поділу двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_1 16 березня 2016 року була подана заява до Дарницького районного суду м. Києва про поділ спільного сумісного майна подружжя, а саме вищевказаної квартири за адресою АДРЕСА_1, яка з надуманих причин була повернута.

Вдруге зазначений позов було подано 11 квітня 2016 року та ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва відкрите провадження у справі, яка призначена до розгляду на 20 червня 2016 року. З незрозумілих причин ОСОБА_3 звернувся з приводу зазначеної квартири до Дніпровського районного суду м. Києва з порушенням підсудності справи.

Відповідач підтримала клопотання свого представника.

Представник позивача ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання посилаючись на його безпідставність.

Вислухавши клопотання представника відповідача та думку учасників судового засідання з приводу заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Перелік підстав за якими позовна заява підлягає залишенню без розгляду наведений у статті 207 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно п. 4 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав розглядається в іншому суді.

Предметом спору є поділ майна подружжя, а саме наступного нерухомого майна: квартири АДРЕСА_2; квартири АДРЕСА_1; будинку АДРЕСА_3 та земельної ділянки АДРЕСА_4.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25 квітня 2016 року відкрите провадження у цивільній справі № 753/7040/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя стосовно квартири АДРЕСА_1

Провадження у даній справі за позовом ОСОБА_3 відкрите 01 квітня 2016 року, тобто раніше поданого до Дарницького районного суду м. Києва позову ОСОБА_1, до того ж відповідач та її представник пояснили, що ухвалу Дарницького районного суду м. Києва, якою попередньо пред'явлений позов ОСОБА_1 визнаний таким, що не поданий, та повернутий позивачу, вони не оскаржували.

Як роз'яснено у пунктах 23, 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 р. № 11, вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з'ясовувати джерело і час його придбання. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб.

Отже, з урахуванням викладеного, підстави для залишення позовних вимог стосовно квартири за адресою АДРЕСА_1 відсутні, так як вказана квартира є частиною нерухомого майна, що є предметом спору сторін у справі, як спільна сумісна власність подружжя, провадження у даній справі за позовом ОСОБА_3 відкрите раніше, ніж за позовом ОСОБА_1 у Дарницькому районному суді м. Києва, тому клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 207, 293 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення частини позовних вимог без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 293 ЦПК України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя