Справа № 755/8233/16-ц
У х в а л а

про залишення заяви без руху

"24" травня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

заявник звернувся до суду із заявою про про скасування заходів забезпечення позову. Свої вимоги мотивував тим, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 29 листопада 2005року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя задоволено, у задоволенні зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання кватири особистою приватною власністю відмовлено. 18 жовтня 2005 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва в порядку забезпечення позову накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1. Ці відомості внесено до Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна. Просить суд скасувати арешт нерухомого майна - квартири АДРЕСА_2, що зареєстрований 19 жовтня 2005 року за № 2508913 на підставі ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2005 року.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Подана заява не відповідає вимогам ст.ст.119,120 ЦПК України.

Згідно ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

Згідно ч 5 ст. 154 ЦПК України питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Згідно рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27 листопада 2007 року розглянуто цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя і зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання кватири особистою приватною власністю.

Виходячи з положень ч.1 ст. 35 ЦПК України, якими передбачено вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін, необхідно зазначити в якості заінтересованої особи ОСОБА_2.

Згідно ч.2 ст.119 ЦПК України заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) заінтересованих осіб, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно з вимогами ст.120 ЦПК України до позовної заяви додаються копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У відповідності зі ст. 127 ЦПК виклик відповідача, третьої особи ведеться одночасно з врученням копії позовної заяви з копіями доданих до неї документів, третьої особи - копії позовної заяви.

Тому необхідно додати копію заяви та копії документів, що додаються до неї, відповідно до кількості заінтересованих осіб.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, зазначаючи підстави для залишення позову без руху, встановлює строк для усунення недоліків, про що повідомляє позивача.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 119, 120, 121, ст. 208 - 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

ОСОБА_3 Леонідовича про скасування заходів забезпечення позову залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачам, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Арапіна