справа № 243/8206/16-ц
провадження № 2/243/4053/2016
УХВАЛА

21 грудня 2016 року

Словянський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Ільяшевич О.В.,

при секретареві Куцик Н.Є.

за участю:

представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Слов'янського міськрайонного суду Донецької області (вул. Добровольського, 2, м. Словянськ, Донецької області) цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про розподіл сумісного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Словянського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про розподіл сумісного майна подружжя.

16 грудня 2016 року у судовому відповідачем ОСОБА_2 до суду було подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_4, в якій ОСОБА_2 просить суд визнати за ним право особистою приватної власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, та земельну ділянку, розташовані за адресою: Донецька область, м. Словянськ, провулок Путилівський, буд. 7.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 висловили висловити клопотання про прийняття до спільного розгляду зустрічну позовну заяву. Крім того, відповідач повідомив. Що він перебуває у скрутному матеріальному становищі, а тому не має можливості сплатити судовий збір, просить суд звільнити його від сплати судового збору, або відстрочити його виплату до вирішення справи по суті. Зазначив, що будь-яких доказів скрутного матеріального становища у нього не має.

Представник позивачки ОСОБА_1 вважає, що підстав для відстрочення сплати судового збору по зустрічній позовній заяві відповідачем не надано.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, оглянувши матеріали справи, суд приходить до таких висновків,

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Частиною 5 ст. 119 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із нормами ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За розясненнями, що містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно із п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Згідно зі ст. 10 ЦПК України особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, на підтвердження скрутного матеріального становища, відповідачем жодних доказів суду не представлено.

Основною умовою, за якої може мати місце звільнення від сплати судового збору, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.

Самі по собі наведені відповідачем обставини не свідчать про наявне скрутне матеріальне становище, за якого відповідач не має можливості сплатити судовий збір.

У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору.

З огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для відстрочення відповідачеві сплати судового збору, зустрічну позовну заяву слід залишити без руху.

В порушення зазначених вимог закону, позивачем ОСОБА_2, при поданні до суду свого зустрічного позову, не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

При цьому, суд зазначає, що відповідно розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на час звернення позивача до суду) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» мінімальна заробітна плата станом на 01 січня 2016 року складає 1 378 грн. 00 коп.

Таким чином, враховуючи, що ціна зустрічного позову становить 292 943 грн. 00 коп., то відповідно, позивачем за звернення до суду із даним позовом має бути сплачений судовий збір у розмірі 2 929 грн. 43 коп.

З огляду на викладене, зазначена позовна заява має бути залишена без руху, із наданням позивачеві ОСОБА_5 строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання майна особистою приватною власністю залишити без руху та надати позивачу строк в 5 (пять) днів з дня отримання ним копії цієї ухвали для надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору, розмір якого становить 2 929 (дві тисячі девятсот двадцять девять) грн. 43 коп., якщо докази на підтвердження звільнення позивача від сплати судового збору відсутні.

Кошти в оплату судового збору повинні бути перераховані на р/р 0075, банк отримувача - ГУ ДКСУ у Донецькій області, отримувач Словянське УК /Словянськ/ 22030001, код ЄДРПОУ (банку) 37803368, МФО 834016, код класифікації доходів бюджету 22030001.

У випадку невиконання вказаних вимог у встановлений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя: О.В. Ільяшевич