Cправа № 127/1149/16-ц
Провадження № 2/127/1715/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 січня 2016 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гриневич В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, третя особа: ОСОБА_2 про зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, третя особа: ОСОБА_2, в якій просив зняти арешт з належного йому майна зазначеного в акті державного виконавця опису та арешту майна від 15.01.2015р.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на таке.

Статтею 119 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовних заяв, зокрема відповідно до ч. 5 вказаної статті до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Однак, доказів сплати судового збору позивачем до позовної заяви не надано.

Крім того, відповідно до п.п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст імя позивача та відповідача, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Пленум Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ в абз. 4 п. 24 Постанови №6 від 07.02.2014р. «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» розяснив судам, що вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред'явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту. У такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним на законних підставах. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може бути залученим судом до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Натомість позивачем в позовній заяві відповідачем зазначено орган ДВС, а не боржника, та не зазначено осіб, в інтересах яких накладено арешт органом ДВС, що не узгоджується з приписами законодавства.

Разом з тим, зазначена позивачем в позовній заяві позовна вимога сформульована не коректно та потребує уточненню, оскільки з неї не вбачається яке саме майно належить позивачу та з якого саме майна він просить зняти арешт. В той же час, копія акту опису й арешту майна від 15.01.2015р. в більшій мірі є нечитаємою та не дає можливості встановити повний перелік майна.

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Виходячи з наведеного вище, позовна заява ОСОБА_1 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, третя особа: ОСОБА_2 про зняття арешту з майна, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, третя особа: ОСОБА_2 про зняття арешту з майна, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати 3 (трьох) днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: