АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
№22-ц/796/8850/16 Головуючий у 1-ій інстанції - ВиниченкоЛ.М.
Доповідач - Панченко М.М.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2016 року м.Київ

Колегія суддів судової палати з розглядуцивільних справ Апеляційного суду м.Києва у складі:

головуючого судді - Панченка М.М.

суддів - Барановської Л.В., Слюсар Т.А.

при секретарі - Куркіній І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «КСК-Автоматизація» на ухвалу судді Дніпровського районного суду м. Києва від 19 квітня 2016 року про відмову у відкритті провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КСК-Автоматизація» до Прокуратури міста Києва, третя особа - Прокуратура Житомирської області, про звільнення майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «КСК-Автоматизація» звернулося до суду з позовом до Прокуратури міста Києва, третя особа - Прокуратура Житомирської області, про звільнення майна з-під арешту.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 19 квітня 2016 року у відкритті провадження за даною позовною заявою відмовлено. При цьому, суд виходив з того, що даний спір є господарським та не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

В поданій апеляційній скарзі позивач просить указану ухвалу скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, а питання відкриття провадження передати на новий розгляд до суду першої інстанції. Посилається на те, що між сторонами спору будь-які господарські правовідносини відсутні, а один лише суб'єктний склад учасників процесу не є підставою для визначення підвідомчості спору господарським судам.

Заслухавши доповідь судді Панченка М.М., з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги з таких підстав.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції виходив з того, що даний спір є господарським та не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Проте, колегія суддів не може погодитися з таким висновком.

Так, за змістом п. 1 ч. 2 ст. 122 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Між тим, як вбачається зі змісту позовної заяви, ТОВ «КСК-Автоматизація» звернулося з позовом до Прокуратури міста Києва про звільнення майна з-під арешту, який накладено відповідачем в межах кримінального провадження, учасником якого позивач не є. При цьому, позивач вважаючи себе власником спірного майна зазначає, що арешт порушує цивільне право ТОВ «КСК-Автоматизація» на розпорядження своєю власністю.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним СудомУкраїни у постанові від 15 травня 2013 р. у справі № 6-26цс13, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. У порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються заяви боржників на правильність арешту майна.

Отже, позивач обґрунтовано звернувся з відповідними вимогами в порядку позовного провадження, оскільки, не будучи учасником кримінального провадження, в межах якого накладено арешт, ТОВ «КСК-Автоматизація» позбавлена права оспорити такий арешт в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно із частиною першою статті 1, статей 2, 12 ГПК України справи у спорах, що виникають при укладенні, зміні, розірванні і виконанні господарських договорів, у яких сторонами є юридичні особи, розглядаються господарськими судами.

Таким чином, сам по собі суб'єктний склад учасників процесу не може бути єдиною підставою для визначення підвідомчості спору господарським судам.

З матеріалів справи слідує, що будь-які договірні або інші господарські правовідносини між ТОВ «КСК-Автоматизація» та Прокуратурою міста Києва - відсутні.

Позовні вимоги ґрунтуються на праві власності на арештоване майно, тобто позов пов'язаний з порушенням цивільного права особи на розпорядження власним майном.

З огляду на викладене, суд помилково визначив підвідомчість даного спору, не з'ясувавши реальний характер правовідносин, що виникли між сторонами, а тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з передачею питання про відкриття провадження у справі на новий розгляд до суду першої інстанції, в ході якого суду необхідно врахувати вищенаведене та ухвалити законне і обґрунтоване судове рішення.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.312 ЦПК України розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

Керуючись ст.ст.307,312 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КСК-Автоматизація» задовольнити.

Скасувати ухвалу судді Дніпровського районного суду м. Києва від 19 квітня 2016 року, а питання відкриття провадження у справі передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: