справа № 462/2813/16-ц
УХВАЛА

06 червня 2016 року м.Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Колодяжний С.Ю., вивчивши матеріали цивільної справи за позовом релігійної громади церкви «Святого Духа» до ОСОБА_1 про відшкодування витрат понесених на ремонт квартири,

встановив:

Релігійна громада церкви «Святого Духа» звернулася з позовом в суд простягнення з ОСОБА_1 витрат, понесених на ремонт квартири, в розмірі 8000 дол. США, що в еквіваленті становить 214240 грн.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Відповідно до ч.2 ст.79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір»судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Частиною 2 ст.4 цього Закону передбачено, щосудовий збір за подання позову щодо вимог майнового характеру, який поданий юридичною особою, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 1378 грн.

До поданої позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

При цьому, в позовній заяві Релігійна громада церкви «Святого Духа» просить відстрочити або розстрочити їй сплату судового збору, покликаючись на те, що вона є неприбутковою організацією та згідно виписки банку на її рахунку знаходиться «-154 грн.»

Розглянувши клопотання, вважаю його таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Частиною 3 ст.2 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про судовий збір» позивач від сплати судового збору не звільняється.

У відповідності до ст.82 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Отже, єдиною підставою для вчиненнясудом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст.ст. 10, 60 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Суд не вбачає обґрунтованих та переконливих підстав для відстрочки чи розстрочки сплати судового збору, оскільки довідка по залишки на рахунку є неналежно оформленою, додана до матеріалів позову виписка по особистому рахунку №1324 Релігійної громади церкви «Святого Духа», видана Львівським відділенням ПАТ «Укрсоцбанк», не є достатнім доказом важкого майнового стану позивача, оскільки не виключає наявності інших рахунків у цьому чи іншому банку і коштів на таких на час подання позову.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, вважаю, що позивач, як сторона у справі, має виконувати встановлений законодавством обов'язок сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

Згідно з ст. 30 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до ч.3 ст.38 ЦПК України юридичних осіб представляють їхні органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законом, статутом чи положенням, або їх представники.

Згідно з п.2 ч.1, ч.3 ст.42 ЦПК України повноваження представника юридичної особи мають бути посвідчені довіреністю або документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладенням печатки юридичної особи (за наявності).

Частиною 3 ст. 244 ЦК України передбачено, що довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.

Відповідно до ч.8 ст.119 ЦПК України якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

Позов подано і підписано ОСОБА_2Як вбачається з доданої до позову довіреності від 14.05.2016 року, така видана на імя ОСОБА_2 для представництва інтересів Релігійної громади церкви «Святого Духа» у Залізничному районному суді м.Львова і така видана і підписана теж ОСОБА_2 - головою церковного комітету релігійної громади церкви «Святого Духа». Отже цей документ не вважається довіреністю в розумінні закону.

Поряд з цим, до матеріалів позову не додано документів, що посвідчують службове становище і повноваження ОСОБА_2, якщо він є керівником Релігійної громади церкви «Святого Духа».

У відповідності до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним ухвали, для усунення недоліків позовної заяви представлення суду документу, що підтверджує сплату судового збору, та підписання позову уповноваженою на це особою чи надання належних документів на підтвердження підписання позову уповноваженою особою.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву Релігійної громади церкви «Святого Духа» до ОСОБА_1 про відшкодування витрат понесених на ремонт квартири залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, який не перевищує пяти днів з дня отримання ним ухвали, усунути недоліки позовної заяви. Якщо позивач усуне зазначені недоліки позовної заяви у визначений ухвалою строк, вона вважається поданою в день первісного її подання до суду, в противному випадку - вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис)

З оригіналом згідно.

Суддя: Колодяжний С.Ю.