overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
№2/756/1981/16
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 березня 2016 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Шевчука А.В.‚
при секретарі - Приголовкіну В.Г.
розглянувши у відкритому судовому засiданнi в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
У грудні 2015 року позивач звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу. В обґрунтування своїх вимог посилалася на те, що між ним та відповідачем 13.07.1996 року зареєстровано шлюб Відділом реєстрації актів громадського стану Мінського району м. Києва, актовий запис №814. Від вказаного шлюбу мають двох дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Позивач вказує на те, що сімейне життя із відповідачем не склалось через несумісність характерів та відсутність взаємопорозуміння. Сторони спільне господарство не ведуть. Шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.
Позивач в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити.
Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав в повному обсязі та не заперечував проти розірвання шлюбу.
В порядку ч. 4 ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступне.
Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Шлюб між сторонами зареєстровано 13.07.1996 року Відділом реєстрації актів громадського стану Мінського району м. Києва, актовий запис №814. Від вказаного шлюбу мають двох дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Позивач вказує на те, що сімейне життя із відповідачем не склалось через несумісність характерів та відсутність взаємопорозуміння. Сторони спільне господарство не ведуть. Шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам обох торін.
Таким чином, суд дійшов висновку‚ що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам сторін.
На підставі ст. ст. 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, керуючись ст. ст. 10, 15, 60, 130, 174, 208, 209, 213-215 ЦПК України,
Шлюб між ОСОБА_1 до ОСОБА_2, зареєстрований 13.07.1996 року Відділом реєстрації актів громадського стану Мінського району м. Києва, актовий запис №814 - розірвати.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подано до апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Шевчук А.В.
Справа № 683/305/16-ц
24 березня 2016 року Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області
в складі: головуючого - судді Андрощука Є.М.
при секретарі Шкіндюк В.І..
позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Старокостянтинові справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 в лютому 2016 року звернулася з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 08.11.2003р. вони уклали шлюб, зареєстрований відділом реєстрації актів громадського стану Старокостянтинівського районного управління юстиції Хмельницької області, актовий запис №271. Від спільного проживання мають двоє неповнолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Вони припинили подружні стосунки через різні погляди на життя, примирення між ними та збереження сім»ї не можливе, проживають окремо з 2013 року.
Позивач в судовому засідання позовні вимоги підтримує повністю, просить їх задовольнити, з вищенаведених підстав, проти заочного розгляду справи - не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явився, хоча був повідомлений належним чином, про час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив, тому суд, вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній даних та доказів та ухвалити заочне рішення.
Відповідно до ст.112 СК України: суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як встановлено в судовому засіданні сторони уклали шлюб 08.11.2003р., зареєстрований відділом реєстрації актів громадського стану Старокостянтинівського районного управління юстиції Хмельницької області, актовий запис №271.
Сторони проживають окремо з 2013 року та припинили подружні стосунки через різні погляди на життя, примирення між ними та збереження сім»ї не можливе.
Дані обставини підтверджуються даними свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 від 08.11.2003 року, виданого відділом реєстрації актів громадського стану Старокостянтинівського районного управління юстиції Хмельницької області.
За таких обставин, згідно положень ст. 112 СК України, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Данні правовідносини регулюються ст.ст. 104, 105,110 - 112 СК України.
Керуючись ст.ст. 104, 105, 110 - 112 СК України, ст.ст.3, 10, 60, 208, 209, 212 - 215, 224 - 228 ЦПК України, суд, -
Позов задовольнити. Шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 08.11.2003р., зареєстрований відділом реєстрації актів громадського стану Старокостянтинівського районного управління юстиції Хмельницької області, актовий запис №271 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 551,2 грн. судових витрат.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8656/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" грудня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - Дарницька районна у м. Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Дана заява підлягає поверненню із наступних підстав.

Ст.ст. 119, 120 ЦПК України встановлені вимоги до заяви при подачі її до суду.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 28 листопада 2016 року дана заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків - п»ять днів з дня отримання заявником ухвали.

Заявник належним чином повідомлений про залишення заяви без руху для усунення недоліків, що підтверджується розпискою.

Суддя, перевіривши дотримання позивачем вимог закону, вважає, що станом на час постановлення ухвали позивачем недоліки усунені не у цілому, а саме: не зазначені всі особи, на права та оборв»язки яких впливають спірні правовідносини (ВГІРФО за територальністю та зареєстровані особи житлового спірного приміщення, якщо ці особи є малолітніми/неповнолітніми вказати, що позивач/відповідач діє й в їх інтересах тощо), відповідно не виконані вимоги ч.1 ст. 120 ЦПК України - не надано копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів для вказаних осіб.

Позивачу необхідно було подати позовну заяву у новій редакції з урахуванням вказаних недоліків, а не заяву.

Суддя рекомендує уважно ставитися до документів, які направляються до суду, перевіряти їх відповідність ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини 2 статті 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне недоліки по позовній заяві, остання вважається неподаною та повертається заявнику. Про повернення заяви суддя постановляє ухвалу (частина 4 статті 121 ЦПК України).

На підставі вищенаведеного та, керуючись ч. 2, 4 ст. 121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - Дарницька районна у м. Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - вважати неподаною, та разом із доданими до неї документами повернути заявнику.

Роз»яснити заявнику положення ч. 5 ст. 121 ЦПК України про те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Коренюк А.М.
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8644/16
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

"30" листопада 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним правочину,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2016 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним правочину.

Вирішуючи питання про відкриття провадження встановлено, що відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору.

Крім того, ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» зі змінами та доповненнями від 01.09.2015 р. встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Як встановлено судом, зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, згідно наданої позивачем квитанції №2/1035 від 16.11.2016 року, не відбулось.

Недотримання таких вимог, щодо оформлення платіжного документу, та відсутність підтвердження зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, не може бути належним доказом, що підтверджує сплату судового збору в установленому порядку, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу необхідно надати докази, що підтверджують зарахування коштів по сплаті судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Згідно ст.121 ЦПК України, якщо позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119, 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, суддя постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.121 ЦПК України, ч.2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним правочину - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що в разі не виправлення зазначених недоліків в строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і повернена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Комаревцева
У Х В А Л А

21 березня 2016 року м. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Мартинюк В.І., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення апеляційного суду Івано-Франківської області від 15 лютого 2016 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності,

в с т а н о в и в :

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду касаційним судом, оскільки не оплачена судовим збором в розмірі, який визначений Законом України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI, із подальшими змінами та доповненнями (далі - Закон).

Відповідно до підп. 7 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду повинен становити 120 % ставки, що підлягає сплаті при поданні до суду позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Касаційну скаргу подано у справі, яка містить одну позовну вимогу немайнового характеру.

Таким чином при поданні касаційної скарги належить сплатити 584,64 грн.

Судовий збір за подачу касаційної скарги до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ повинен бути перерахований за наступними реквізитами: одержувач - УДКСУ в Печерському районі м. Києва, код єдрпоу - 38004897, банк одержувача - ГУ ДКСУ в м. Києві, р/р 0007, МФО - 820019; КЕКД - 22030003, символ звітності банку - 253. У графі платіжного доручення «призначення платежу» зазначається «судовий збір за подання касаційних скарг на судові рішення».

На підтвердження оплати судового збору до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ необхідно надати оригінал платіжного документу.

У разі наявності пільг, щодо сплати судового збору, необхідно надати копію відповідного документу.

Відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 326 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 цього Кодексу, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявникові строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 121, 328 ЦПК України

у х в а л и в :

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без руху та надати для усунення вказаних недоліків строк до 21 квітня 2016 року, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог суду, касаційна скарга буде визнана неподаною й повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду

цивільних і кримінальних справ В.І.Мартинюк
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/5437/16 Справа № 199/9703/15-ц Головуючий у 1 й інстанції - ОСОБА_1 Доповідач - Красвітна Т.П.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2016 року колегія суддів Судової палати у цивільних справах апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого Красвітної Т.П.,

суддів: Максюти Ж.І., Баранніка О.П.,

при секретарі Гулієву М.І.о.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро питання про витребування доказів у цивільній справі по апеляційній скарзі ОСОБА_2 на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 12 травня 2016 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_4, про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди, за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про захист честі, гідності та ділової репутації,

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні апеляційного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа по апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 12 травня 2016 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_4, про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди, за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про захист честі, гідності та ділової репутації.

Відповідно до статті 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази.

Апелянт посилається на те, що місцевим судом у повному обсязі не встановлені фактичні обставини справи.

Виходячи з викладеного, колегія суддів вважає за необхідне витребувати відповідні докази.

Керуючись ст. ст. 209, 133, 134, 135, 137, 210 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Витребувати у Генеральної прокуратури України, Державної фіскальної служби України, Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця», Дорожньої профспілкової організації (ДОРПРОФСОЖ) Придніпровської залізниці, Дніпропетровського пасажирського вагонного депо Регіональної філії «Придніпровська залізниці» виписку із журналу реєстрації вхідної кореспонденції (звернень громадян) за період з 02.07.2015 року по 01.09.2015 року з інформацією про надходження (ненадходження) скарги ОСОБА_2 щодо неправомірних дій ОСОБА_3 та ОСОБА_4, із зазначенням особи, від якої отримана вказана скарга.

До 07 січня 2017 року витребувані докази надати апеляційному суду Дніпропетровської області (м. Дніпро, вул. Харківська, 13) з посиланням на цивільну справу за № 22ц-774/5437/16(031), а у разі відсутності можливості подати докази, які вимагає суд, повідомити про це суд із зазначенням причин.

За невиконання ухвали без поважних причин винні особи несуть відповідальність встановлену законом.

Ухвала не перешкоджає провадженню у справі.

Головуючий

Судді
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-н/753/744/16
СУДОВИЙ НАКАЗ
"15" грудня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М.,
розглянувши заяву Об»єднання співвласників багатоквартирного будинку «Анни Ахматової 45» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, -
відповідно до ст. ст. 64, 65, 65-1, 66, 67, 68 ЖК України, ч. 5 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 11, 264, 525, 526, 610 ЦК України, керуючись ст. ст. 96-99 ЦПК України, -
2. Стягнути з боржника на користь стягувача 689 (шістсот вісімдесят дев»ять) гривень 00 (нуль) копійок судового збору згідно Закону України «Про судовий збір».
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4. Строк пред'явлення судового наказу до виконання - 1 рік.
Суддя_________________ КОРЕНЮК А.М.
Згідно зі статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку встановленого ч. 1 ст. 105 цього Кодексу залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності «____»________________2016 року.
Суддя______________________ КОРЕНЮК А.М.
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконання Повне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачеві Підстави повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки) Примітки
Інші відмітки ________________________________________________________________________
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-н/753/754/16
СУДОВИЙ НАКАЗ
"19" грудня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М.,
розглянувши заяву Об»єднання співвласників багатоквартирного будинку «Молодіжне» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням пені та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, -
відповідно до ст. ст. 64, 65, 65-1, 66, 67, 68 ЖК України, ч. 5 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 11, 264, 525, 526, 610 ЦК України, керуючись ст. ст. 96-99 ЦПК України, -
2. Стягнути з боржника на користь стягувача 689 (шістсот вісімдесят дев»ять) гривень 00 (нуль) копійок судового збору згідно Закону України «Про судовий збір».
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4. Строк пред'явлення судового наказу до виконання - 1 рік.
Суддя_________________ КОРЕНЮК А.М.
Згідно зі статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку встановленого ч. 1 ст. 105 цього Кодексу залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності «____»________________2016 року.
Суддя______________________ КОРЕНЮК А.М.
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконання Повне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачеві Підстави повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки) Примітки
Інші відмітки ________________________________________________________________________