Справа № 573/2475/16-ц
Номер провадження 2/573/943/16
РІШЕННЯ

іменем України

22 грудня 2016 року Білопільський районний суд Сумської області у складі:

головуючої судді Терещенко О. І.,

з участю секретаря Кислої Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Білопіллі цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області, третя особа: Білопільська районна державна нотаріальна контора Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

07 грудня 2016 року ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 04 серпня 2015 року померла їх баба по лінії батька ОСОБА_3, після смерті якої відкрилась спадщина на все належне їй майно, зокрема на земельну ділянку площею 2,82 га, що розташована на території Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області та належала померлій на підставі державного акту на землю. За життя ОСОБА_3 склала заповіт, яким все своє майно заповіла їм. На даний час вони мають намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті баби, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що ними пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивачі зазначили скрутне матеріальне становище, відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини, юридичну необізнаність та фактичний вступ в управління спадковим майном. Посилаючись на викладене, ОСОБА_1, ОСОБА_2 просили суд визначити їм додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в два місяці.

У судове засідання ОСОБА_2, ОСОБА_1 та їх представник за довіреністю ОСОБА_4 не зявилися, остання направила суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача - Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не зявився, сільський голова ОСОБА_5 направив суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні.

Представник третьої особи - Білопільської державної нотаріальної контори Сумської області в судове засідання не зявився, завідувач нотаріальної контори ОСОБА_6 направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами.

Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Судом встановлено, що 04 серпня 2015 року померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 8).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на все її майно, зокрема на земельну ділянку загальною площею 2,82 га, що розташована на території Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області та належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-СМ №048932 від 31 травня 1999 року (а. с. 9).

Також судом встановлено, що ОСОБА_3 за свого життя склала заповіт, посвідчений виконкомом Річківської сільської ради Білопільського району 01 жовтня 2012 року, яким все своє майно заповіла позивачам у справі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а. с. 11).

З довідки виконкому Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області від 07 листопада 2016 року №1315 вбачається, що заповіт від імені померлої ОСОБА_3 від 01 жовтня 2012 року не змінювався і не відмінявся (а. с. 10).

Доказів того, що померла 04 серпня 2015 року ОСОБА_3 є їхньою бабою по лінії батька позивачі суду не надали.

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1235 ЦК України визначено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

На даний час ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають намір прийняти спадщину за заповітом, що залишилася після смерті ОСОБА_3, однак внаслідок пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини вони зробити цього не можуть.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

З довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 13 грудня 2016 року №1853/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3, яка померла 04 серпня 2015 року не заводилась (а. с. 20).

Позивачі не мають юридичної освіти, у зв'язку з чим не обізнані з порядком юридичного оформлення спадщини, тому ними був пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 Суд вважає причини пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачами поважними, а тому їм необхідно визначити додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнає повністю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1223, 1233, 1235, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 10, 60, 209, 213, 215 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3, яка померла 04 серпня 2015 року в селі Річки Білопільського району Сумської області, тривалістю у два місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя