Придніпровський районний суд м.Черкаси
УХВАЛА

Номер провадження 2/711/2730/16

Справа № 711/9731/16-ц

15 листопада 2016 року

суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Дунаєв С.О.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до кредитної спілки «Олімп» про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2, який діє в інтересах позивачки ОСОБА_1 на підставі договору, звернувся до суду 10.11.2016р. з заявою, в якій просив зняти арешт з майна, яке належить позивачці, а саме:

- кондиціонер «Haier» ISU-09RA03 білого кольору 1шт.;

- принтер, сканер, ксерокс «Canon LaserBase MF3228» біло-сірого кольору 1шт.;

- електричний настінний обігрівач «WildWind» білого кольору 1шт.;

- телефон стаціонарний «Panasonic № KX-TS2361 UA» сірого кольору 1 шт.;

- інтернет-передавач TP-Link TL-WN722 білого кольору 1 шт.;

- крісло на колесах чорного кольору з ручками 1шт.;

- навісна шафа сірого кольору зі скляною дверкою 1 шт.;

- телевізор «Samsung», CS-21Z47ZQQ чорного кольору 1 шт.;

- антена «Eurosky INDOORANTENNA» чорного кольору 1 шт.

Разом з тим, подана суду заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України.

Статтею третьою ЦПК передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.4 ЦПК здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Всупереч п.5, 6 ч.2 ст.119 ЦПК в позові не обґрунтовується обраний позивачем спосіб захисту його прав. Так, відповідно до ч.1 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Аналіз зазначеної норми свідчить, що зазначений спосіб захисту передбачений законом для тих випадків, коли майнове право такої особи не визнається або оспорюється учасниками виконавчого провадження. Тож законом встановлено, що в такому випадку захист права власності такої особи здійснюється шляхом визнання за нею права власності на це майно і зняття з нього арешту. В позовній заяві зазначається, що підставою для звернення до суду з зазначеним позовом, є оспорювання права власності позивачки на майно, яке арештоване задля забезпечення виконання зобовязань відповідача, внаслідок невизнання наявних у позивача правовстановлюючих документів. Натомість, в позові не заявлено вимоги про визнання права власності на це майно. Отже позивач має обґрунтувати свої вимоги з урахуванням викладених судом обставин.

Крім того, всупереч вимог п.4 ч.2 ст.119 ЦПК в позові не зазначено його ціну, яка відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК визначається вартістю майна, з якого позивач вимагає зняти арешт (витребуване майно), що у свою чергу перешкоджає суду перевірити правильність сплати судового збору.

Зазначені обставини перешкоджають суду правильно вирішити питання про відкриття провадження. Тож позивачеві необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог зазначених в цій ухвалі.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до кредитної спілки «Олімп» про зняття арешту з майна залишити без руху і надати позивачеві строк для усунення недоліків тривалістю у пять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків до вказаного строку, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Копію ухвали для усунення недоліків надіслати позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_3