Провадження №2/521/6206/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"09" листопада 2016 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Гранін В.Л. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Пята державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним та визнання спадкоємцем за законом., -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсним заповіту від 18.11.2005 року складеного його батьком ОСОБА_3, який помер 25.06.2016 року, на користь відповідача. Одночасно в цьому ж позові просить визнати його спадкоємцем за законом.

Вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 119, 120 ЦПК України, з огляду на наступне:

- позивачем сплачено судовий збір у розмірі 551 гривень 20 копійок, хоча в позовній заяві обєднано дві позовні вимоги, що не узгоджується з п. 13 Постанови №10 Пленуму ВССУ від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог. Тобто позивачу необхідно розяснити про позовні вимоги в частині визнання його спадкоємцем за законом і якщо вони залишаються, то необхідно сплатити ще 551,20 гривень судового збору;

- позивачем вказано у якості третьої особи нотаріальну контору, однак не розяснено, в чому конкретно полягає неправомірність дій саме нотаріуса (тільки при цих обставинах нотаріус може бути притягнутий до участі у справі).

Залишаючи позовну заяву без руху, вважаю за необхідне розяснити, що зміст позову - це вказівка позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України). Разом з тим, позивачем не конкретизовано підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав).

Так, позивач просить визнати недійсним заповіт з підстав того, що його померлий батько не міг усвідомлювати свої дії, коли його спонукали скласти заповіт, однак обґрунтування цього зовсім не розяснив як і не послався на докази, які підтверджують його вимоги саме в частині того, що батько не міг усвідомлювати свої дії (які медичні чи інші документи це підтверджують, свідки та ін.)

Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року - Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину(яка згідно п.24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину), особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Про це указано і в інформаційному листі Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо деяких спірних питань застосування норм цивільного процесуального права від 10.07.2012 року.

Зі змісту позовної заяви не зрозуміло чи звертався позивач письмово до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, чи отримав відмову нотаріуса у вигляді постанови. При тому, що в матеріалах немає копії заповіту і позивач не ставить питання про витребування спадкової справи ( при тому, що справу необхідно витребувати після закінчення строку для прийняття спадщини. Для встановлення всіх осіб, який повинні приймати участь у розгляді справи). Таким чином, позивачем взагалі не зазначено, якими діями відповідач порушив, не визнає чи оспорює його права. Посилання позивача на загальні правила статей 203 ЦК України без будь якої конкретизації, є частково незрозумілими, а тому підлягають більш глибокому розкриттю.

З врахуванням вищевикладеного вважаю, що позивачем не конкретизований зміст позовних вимог, щодо визнання заповіту недійсним, визнання спадкоємцем за законом що позбавляє можливості суд визначити конкретність предмета спору. Такі наведення позовних вимог є неточними та частково не зрозумілим, оскільки позивачем не зазначено характер спірних правовідносин, які виникли між сторонами, що позбавляє суд дійти належного висновку, щодо захисту їх порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів та визначення відповідності норми права щодо предмету спору.

З урахуванням наведеного, пропоную позивачу усунути вищезазначені недоліки позовної заяви, залучити осіб, які повинні приймати участь у справі та сформулювати в конкретній коректній формі прохальну частину заявлених позовних вимог, зазначити зміст позовних вимог, посилання на докази, що підтверджують заявлені вимоги, з метою визначення предмета спору та забезпечення повного захисту їх прав та інтересів.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст., 119, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Пята державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним та визнання спадкоємцем за законом - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви на протязі пяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судових витрат до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня її отримання апеляційної скарги.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не оскаржується окремо від рішення, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя