Справа № 405/707/16-ц
Провадження №2/405/101/16
У Х В А Л А

01 лютого 2016 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Ленінського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції про зняття арешту з майна,-

В С Т А Н О В И Л А:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулася до суду з даним позовом, в якому просить звільнити з-під арешту все майно, належне позивачу ОСОБА_1 обтяження на яке було накладено на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 31 травня 2011 року, винесеної державним виконавцем Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ, в ході виконавчого провадження № 25654317 від 06.04.2011 року та на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 20 травня 2013 року, винесеної державним виконавцем Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ, в ході виконавчого провадження № 33718166 від 06.08.2012 року.

Вимоги щодо форми і змісту позовної заяви встановлені ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Встановлено, що заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: не сплачений судовий збір за подання до суду позовної вимоги немайнового характеру.

Згідно з п.п.2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, розмір якої встановлено законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, що, на момент подачі позову, та відповідно до Закону України Про державний бюджет України на 2016 рік становить 551 грн. 20 коп., виходячи з мінімальної заробітної плати 1378 грн.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 551,20 коп. за подання позовної заяви немайнового характеру, або ж, у разі наявності у позивача пільг щодо сплати судового збору, надати відповідно підтверджуючі документи.

Окремо відзначається, що відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.82 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а так само на зазначених вище підставах, зокрема, майновий стан сторони, може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене позивачем в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом, при цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, позовна заява повинна відповідати вимогам, зазначеним у ст.119 ЦПК України, зокрема, пунктом 6 частини 2 статті 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відзначається, що є необхідним зазначення позивачем в позові доказів, які б підтверджували кожну обставину, зазначену в позові, зокрема, докази винесення державним виконавцем постанови про арешт майна боржника, відомості з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна.

Окрім того, враховуючи, що для позовів про зняття арешту з майна положеннями ст. 114 ЦПК України встановлена виключна підсудність, то місцезнаходження нерухомого майна, а так само у разі наявності у позивача рухомого майна, має бути підтверджено документально (п. 41 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року №3 "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ").

Враховуючи, що дана заява подана без додержання вимог, викладених в ст.119 ЦПК України, то відповідно до ст.121 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання останнім ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 120, ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ленінського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції про зняття арешту з майна, залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Запропонувати позивачу в установлений строк виправити зазначені в ухвалі недоліки.

В разі невиконання указаної вимоги позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині визначення розміру судових витрат до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м.Кіровограда шляхом подання протягом пяти днів з дня її отримання апеляційної скарги. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Л.А. Іванова