Номер провадження 2-о/754/444/16
РІШЕННЯ

Іменем України

23 листопада 2016 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Панченко О.М.

за участі секретаря - Демчук Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення, -

в с т а н о в и в :

Заявник звернулася до суду з заявою про встановлення факту розірвання шлюбу, мотивуючи це тим, що вона уклала шлюб з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 про що 01.11.2008 року Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Луганського управління юстиції видано свідоцтво НОМЕР_1. 22.12.2015 року за їх спільною заявою з чоловіком у відділі записів актів цивільного стану Гагарінського району м. Севастополя Управління запису актів цивільного стану м. Севастополя шлюб було розірвано, про що 26.01.2016 року здійснено а/з №24 та видано свідоцтво про розірвання шлюбу. Фактично з березня 2014 року між нею та чоловіком сімейного життя не було, вона знаходилась у стосунках з іншим чоловіком, з яким у них ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась дитина - ОСОБА_3. На даний час вона проживає в м. Севастополь, яке знаходиться на тимчасово окупованій території. В зв»язку з тим, що вона бажає змінити місце проживання і переїхати з своєю сім»єю на постійне місце проживання до м. Києва, а також зареєструвати стосунки з батьком дитини на території України, постало питання з визнанням державою Україна її сімейного стану, а саме факту розірвання шлюбу з ОСОБА_2 Оскільки у здійсненні реєстрації розірвання шлюбу органами реєстрації актів цивільного стану їй було відмовлено у зв»язку з тим, що державні органи на території України не визнають документів виданих «державними органами» на території не підконтрольній Україні, просила встановити факт розірвання шлюбу між нею та ОСОБА_2, з 26 січня 2016 року з присвоєнням прізвища «ОСОБА_1».

В судовому засіданні представник заявника повністю підтримав вимоги заяви та просив суд її задовольнити.

Представник Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з»явився, в своїй письмовій заяві просив проводити судове засідання без його участі.

Суд, вислухавши пояснення представника заявника, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до таких висновків.

Як було встановлено в судовому засіданні заявник уклала шлюб з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 про що 01.11.2008 року Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Луганського управління юстиції видано свідоцтво НОМЕР_1.

22.12.2015 року за їх спільною заявою з чоловіком у відділі записів актів цивільного стану Гагарінського району м. Севастополя Управління запису актів цивільного стану м. Севастополя шлюб було розірвано, про що 26.01.2016 року здійснено а/з №24 та видано свідоцтво про розірвання шлюбу.

Як зазначила в своїй заяві заявник, фактично з березня 2014 року між нею та ОСОБА_2 сімейного життя не було, вона знаходилась у стосунках з іншим чоловіком, з яким у них ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась дитина - ОСОБА_3.

На даний час заявник проживає в м. Севастополь, яке знаходиться на тимчасово окупованій території. В зв»язку з тим, що вона бажає змінити місце проживання і переїхати з своєю сім»єю на постійне місце проживання до м. Києва, а також зареєструвати стосунки з батьком дитини на території України, постало питання з визнанням державою Україна її сімейного стану, а саме факту розірвання шлюбу з ОСОБА_2 Оскільки у здійсненні реєстрації розірвання шлюбу органами реєстрації актів цивільного стану їй було відмовлено у зв»язку з тим, що державні органи на території України не визнають документів виданих «державними органами» на території не підконтрольній Україні, вона звернулася до суду з даною заявою.

Згідно з п.1 ст.3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» сухопутна територія Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, внутрішні води України цих територій визнається тимчасово окупованою територією.

Відповідно до ч.2 ст.9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Частиною 3 даної статті Закону передбачено, що будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків.

Відповідно до Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом МЮ України 18.10.2000 року №52/5, у зв»язку з неможливістю виконувати повноваження відділами державної реєстрації актів цивільного стану Автономної Республіки Крим , міста Севастополя та на тимчасово окупованих територіях, та території проведення АТО, проведення державної реєстрації актів цивільного стану, внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення, анулювання здійснюються відділами державної реєстрації актів цивільного стану за межами цієї території за місцем звернення заявника.

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу, виданого 26.01.2016 року, шлюб між заявником та ОСОБА_2 було розірвано 22.12.2015 року.

Свідоцтво про розірвання шлюбу, яке видане на території тимчасово не підконтрольній Україні не створює правових наслідків.

Згідно зі ст.18 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» громадянам України гарантується дотримання у повному обсязі їхніх прав і свобод, передбачених Конституцією України, у тому числі соціальних, трудових, виборчих прав та права на освіту, після залишення ними тимчасово окупованої території.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту розірвання шлюбу.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для встановлення факту розірвання шлюбу, встановлення даного факту має для заявника юридичне значення, оскільки дозволяє їй провести державну реєстрацію факту розірвання шлюбу, оскільки свідоцтво про розірвання шлюбу, яке видане на території тимчасово не підконтрольній Україні не створює правових наслідків.

В зв'язку з чим, заявлені вимоги підлягають задоволенню, оскільки засновані на законі, знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду.

На підставі викладеного, ст.ст.3 п.1, ч.2 ст.9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», ст.13 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», керуючись ст.ст.11, 60, 212, 213, 214-215 256, 257 ЦПК України, -

в и р і ш и в :

Встановити факт розірвання шлюбу між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 з 26 січня 2016 року з присвоєнням прізвища ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.М. Панченко