overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
У Х В А Л А

06 травня 2016 рокум. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Ізмайлова Т.Л., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 грудня 2015 року та рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 13 квітня 2016 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до публічного акціонерного товариства «Акцент-Банк», ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду касаційним судом, оскільки заявником не додано доказів про сплату судового збору у порядку та розмірі, встановленими Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пп. 7 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції від 01 вересня 2015 року) встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 120 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви та скарги.

Таким чином, за подання та розгляд касаційної скарги розмір судового збору за вимогу майнового характеру становить - 2 517,67 грн (2098,06 грн *120%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ повинно бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва; , банк одержувача - ГУ УДКСУ у м. Києві, р/р 0007, МФО - 820019; КЕКД - 22030003, символ звітності банку - 253, у графі платіжного доручення «Призначення платежу» зазначається «судовий збір для розгляду цивільної справи у Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ».

На підтвердження оплати судового збору до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ необхідно надати оригінал квитанції про оплату або докази наявності пільг, які дають підстави для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦПК України у разі надходження касаційної скарги, не оформленої відповідно до вимог, встановлених статтею 326 цього Кодексу, або у разі несплати суми судового збору, вона залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху та надати заявникові строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 326, 328 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків до 10 червня 2016 року, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог суду, касаційна скарга буде вважатися неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду

цивільних і кримінальних справ Т.Л.Ізмайлова
Справа № 487/5321/16-ц
Провадження № 2-н/487/304/16
СУДОВИЙ НАКАЗ
11.11.2016 року м. Миколаїв
Суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Кузьменко В.В., розглянувши заяву Публічного Акціонерного Товариства Миколаївобленерго до ОСОБА_1 про видачу судового наказу, відповідно до ст.ст. 64, 67, 68 ЖК України, ст.ст. 525, 526 ЦК України та ст.ст. 95-103 ЦПК України,
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
СУДДЯ В.В. КУЗЬМЕНКО
Згідно зі статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. 4. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. 5.До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. 6. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 ЦПК України.
Відповідно до статті 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання. Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Судовий наказ набрав чинності
«_____»_______________ 20___ року
Судовий наказ видано стягувачу
«_____»_______________ 20___ року
Строк пред'явлення судового наказу до виконання
«_____»_______________ 20___ року
СУДДЯ В.В. КУЗЬМЕНКО
№ 207/131/16-ц
№ 2/207/464/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2016 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області

В складі: головуючого судді Тюлюнової В.Г.

при секретарі Куцевол Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпродзержинську справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В С Т А Н О В И В:

20.01.2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, в якій посилається на те, що з 01.02.2014 року перебуває у шлюбі з відповідачем, який зареєстрований Заводським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області. Від шлюбу мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. З червня 2014 року припинили відносини як подружжя, тому що не розуміють одне одного і не бажають жити однією сім`єю.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, письмово повідомив, направивши заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності, згоден на розірвання шлюбу.

Суд, вислухавши позивачку, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Сторони перебувають у шлюбі з 01.02.2014 року. Шлюб у них перший. Зареєстрований в Заводському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 30. Від шлюбу мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка перебуває на утриманні матері, позивачки по справі. За рішенням суду з 2015 року з відповідача на користь позивачки стягуються аліменти на утримання малолітньої дитини. У червні 2014 року сторони припинили подружні відносини. Суд надавав їм строк для примирення, але вони не помирились. Спору про майно, житло між подружжям немає. Дитина мешкає з матір`ю. З відповідача за рішенням суду стягнуті аліменти на утримання малолітньої доньки до досягнення повноліття. Позивачка не просить змінити прізвище, витрати, пов`язані з розглядом справи, бере на себе.

Керуючись ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 60, 212 - 215 Цивільного Процесуального Кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 01 лютого 2014 року між ОСОБА_2 і ОСОБА_1 в Заводському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 30, які мають від шлюбу малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на утримання якої з відповідача стягнуті аліменти на користь позивачки, спору про майно, житло між подружжям немає, розірвати.

Не змінювати прізвище позивачки після розірвання шлюбу.

Витрати, пов`язані з розглядом справи, покласти на позивачку за її згодою.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Дніпропетровської області через Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні при проголошенні судового рішення, можуть його оскаржити протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий суддя В.Г. Тюлюнова
КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
Справа № 488/2956/16-ц
Провадження № 2-о/488/71/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2016 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого по справі - судді Селіщевої Л.І.,

при секретарі - Бучневій К.О.,

за участю заявника - ОСОБА_2,

представника заявника - ОСОБА_3,

та заінтересованої особи - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_2 звернувся до суду із даною заявою в порядку окремого провадження, в якій просить встановити юридичний факт про те, що заінтересована особа по даній справі - ОСОБА_4 не є спадкоємцем після смерті ОСОБА_5, який помер 30.03.2015 року.

В обгрунтування своєї заяви ОСОБА_2 вказав, що після смерті його батька - ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належну йому частину квартири АДРЕСА_1. Заявник у встановлений законом строк звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Очаківського міського нотаріального округу Миколаївської області ОСОБА_6 Однак нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину через те, що із такою ж заявою звернувся ОСОБА_4, який є заінтересованою особою по даній справі, і у якого відсутні документи, що підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем.

Посилаючись на таке і неможливість в позасудовому порядку оформити належну йому спадщину, заявник звернувся до суду із даною заявою.

У судовому засіданні заявник та його представник підтримали заяву у повному обсязі та просили суд її задовольнити.

Заінтересована особа по справі - ОСОБА_4 заперечував проти задоволення заяви та пояснив, що він є онуком ОСОБА_5, який помер 30.03.2015 року. Батько заінтересованої особи та відповідно син померлого ОСОБА_5 - ОСОБА_7 помер 28.07.2009 року. В установлений законом строк заінтересована особа звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак через відсутність документів, що підтверджують родинні відносини, нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Заінтересована особа по справі - приватний нотаріус Очаківського міського нотаріального округу Миколаївської області ОСОБА_6 подала до суду заяву про слухання справи у її відсутність.

Відповідно до ч. 6 ст. 235 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, суд залишає заяву без розгляду.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі та дослідивши надані ними письмові докази, суд прийшов до висновку, що фактично у даному випадку існує спір між спадкоємцями з приводу спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_5, який помер 30.03.2016 року. А тому такий спір підлягає розгляду у порядку позовного провадження.

Керуючись ч. 235 ЦПК України суд,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Роз"яснити ОСОБА_2, що він має право звернутися до суду із відповідним позовом на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Миколаївської області через Корабельний районний суд м. Миколаєва протягом пяти днів з дня її проголошення.

Суддя Л.І. Селіщева
Справа № 344/8740/16-ц
Провадження № 2-о/344/171/16
У Х В А Л А

16 листопада 2016 року Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області у складі:

головуючого - судді Мелещенко Л.В.

секретаря Мічути Т.Б.,

за участі сторін:

заявника ОСОБА_1

представника заявника ОСОБА_2

представника заінтересованої особи 2 ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Івано-Франківськ цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи ОКП «Івано-Франківське обласне бюро технічної інвентаризації» та Івано-Франківська міська рада про встановлення факту належності документа,-

В С Т А Н О В И В :

12 липня 2016 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту належності документа.

До початку судового засідання представник заінтересованої особи 2 звернувся до суду з письмовим клопотанням про залучення до участі у справі в якості заінтересованої особи Микитинецьку сільську раду.

У судовому засіданні представник заінтересованої особи 2 клопотання підтримала і просила задовольнити.

Заявник та представник заявника у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечили.

Представник заінтересованої особи 1 у судове засідання не зявився, про причини неявки суд не повідомив, про день та час слухання справи повідомлявся належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Суд, вислухавши сторони, розглянувши матеріали справи, виходить з наступного.

Згідно вимог частини другої статті 35 Цивільного процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть бути залучені до участі в справі також за клопотанням сторін, інших осіб, які беруть участь у справі. Якщо суд при прийнятті позовної заяви, здійсненні провадження у справі до судового розгляду або під час судового розгляду справи встановить, що судове рішення може вплинути на права і обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Відповідно до частини шостої статті 36 Цивільного процесуального кодексу України, з питання залучення або допуску до участі в справі третьої особи суд постановляє ухвалу.

З метою повного, всебічного та обєктивного розгляду справи, забезпечення законних прав та інтересів осіб, оскільки рішення по даній справі може вплинути на права і обовязки Микитинецької сільської ради, суд дійшов висновку, що слід залучити до участі у справі в якості заінтересованої особи Микитинецьку сільську раду.

На підставі наведеного, керуючись статтями 35, 36, 208-210, 292, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

Залучити до участі у цивільній справі за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи ОКП «Івано-Франківське обласне бюро технічної інвентаризації» та Івано-Франківська міська рада про встановлення факту належності документа в якості заінтересованої особиМикитинецьку сільську раду, що знаходиться за адресою: м. Івано-Франківськ, с. Микитинці, вулиця Грицишина, 10.

Заінтересованій особі направити копію ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Мелещенко
Справа № 520/5873/16-ц
Провадження № 2/520/3356/16
Київський районний суд м. Одеси в складі:
судді Пучкової І.М.
за участю секретаря Бродецької Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ОСОБА_1 «ПРИВАТБАНК» до Мапіті ОСОБА_2 ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
Відповідач у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заперечень проти позову не надав. За наявності умов, передбачених частиною першою ст. 224 ЦПК України, та оскільки позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає за можливе допустити заочний розгляд справи.
Дослідивши надані докази, суд вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що 09 грудня 2013 року між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» і відповідачем був укладений договір за № б/н, за яким позивач надав відповідачеві кредит у розмірі 3500 грн. -00 коп., зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 27,60 % річних на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобовязується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно зі ст. 526 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Банк виконав свої зобовязання щодо надання Мапіті ОСОБА_2 ОСОБА_3 кредитних коштів.
Згідно зі ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання та на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу.
Згідно з ч. 1 ст. 624 ЦК України, якщо за порушення зобов'язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.
Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 1378 грн. 00 коп.
Керуючись ст. 10, 11, 60, 88, 212 215, 224-226 ЦПК України, ст. 526, 610, 611, 612, 624, 625, 1054 ЦК України,-
ВИРІШИВ:
Позовну заяву ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ОСОБА_1 «ПРИВАТБАНК» до Мапіті ОСОБА_2 ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.
Дане заочне рішення може бути переглянуто Київським районним судом м. Одеси за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя Пучкова І. М.
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8107/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., перевіривши дотримання вимог ст.ст. 118-121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця «ОСОБА_3» про відшкодування майнової та моральної шкоди

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до фізичної особи-підприємця «ОСОБА_3» про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ч.5 ст.119 ЦПК України, не в повній мірі сплачено судовий збір.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору або зазначаються пільги щодо сплати судового збору, за якими позивач звільняється від сплати судового збору в порядку ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено вимоги: майнового характеру - стягнення майнової шкоди; та не майнового характеру - стягнення моральної шкоди.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем в повній мірі сплачено судовий збір тільки за вимогу майнового характеру, за вимогу немайного характеру судовий збір в повному обсязі не сплачено.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

За ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» розмір мінімальної заробітної плати на 01 січня 2016 року складає 1 378, 00 грн.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без дотримання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 121 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця «ОСОБА_3» про відшкодування майнової та моральної шкоди - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у строк, який не може перевищувати трьох днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА
Справа № 487/1499/16-ц
Провадження № 2/487/1215/16
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

11.05.2016 року Заводський районний суд м.Миколаєва у складі: головуючого судді Андрощука В.В., при секретарі Забродській Г.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради про визнання договору купівлі-продажу дійсним,-

ВСТАНОВИВ:

23.03.2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Миколаївської міської ради про визнання дійсним договору купівлі-продажу 11/100 житлового домоволодіння за адресою: м. Миколаїв вулиця Фалеєвська 32 і зареєстрований на Універсальній Товарній біржі «Нерухомість Н» від 01.07.1996 за №176. Нотаріально даний договір не посвідчувався, що перешкоджає йому (позивачу) в даний час розпорядитися спірним будинком.

У судове засідання позивач не зявився, надав суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, не заперечує проти винесення заочного рішення.

У судове засідання представник Миколаївської міської ради не зявився, про день слухання справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Суд вважає можливим постановити рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.

Оцінивши представлені докази в сукупності, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і підлягаючими задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 01.07.1996 року ОСОБА_2 уклав з ОСОБА_1 договір купівлі-продажу нерухомого майна. Згідно договору ОСОБА_2 продав, а ОСОБА_1 купив 11/100 житлового домоволодіння за адресою: м. Миколаїв вулиця Фалеєвська 32. Даний договір був оформлений на Універсальній Товарній біржі «Нерухомість Н» від 01.07.1996 за №176, а також 16.07.1996 р. у МБТІ. Нотаріально даний договір не посвідчувався.

Відповідно до ст. 657 ЦК України, договір купівлі-продажу квартири ( житлового будинку) повинен бути нотаріально засвідчений, якщо хоча б однією із сторін є громадянин. Недотримання цієї вимоги вабить недійсність договору.

Відповідно до ст. 220 ч.2 ЦК України, якщо одна із сторін повністю або частково виконали умови угоди, що вимагає нотаріального посвідчення, суд має право визнати угоду дійсною.

На підставі викладеного, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст.10,11,13,212-215 ЦПК України, суд-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради про визнання договору купівлі-продажу дійсним - задовольнити.

Визнати договір купівлі-продажу від 01.07.1996 року, зареєстрований на Універсальній Товарній біржі «Нерухомість Н» за №176, відповідно до якого ОСОБА_2 продав, а ОСОБА_1 купив 11/100 житлового домоволодіння за адресою: м. Миколаїв вулиця Фалеєвська 32 дійсним.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Миколаївської області у порядку передбаченому ст.ст. 294,295 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.

СУДДЯ В.В.АНДРОЩУК