16 грудня 2016 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Лях М.Ю.,
при секретарі Хомінськеої Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 Альдахер про розірвання шлюбу,
Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем посилаючись на те, що сімейне життя з відповідачем не склалось та продовжувалось лише кілька місяців, тому що у нас різні погляди на сімейне життя та обовязки, на підставі чого в сімї відбувалися сварки, які призвели до втратили почуттів кохання один до одного. Можливості зберегти та поновити сімю немає. Як вказує позивач, подружні відносини між ними фактично припинилися з грудня 2011 року, спільне господарство не ведеться, дійсне місцезнаходження відповідача або зареєстроване його місце проживання протягом тривалого часу залишається для позивача невідомим. Між сторонами втрачено всі фізичні та духовні звязки, збереження сімї вважає не можливим, оскільки буде суперечити їх інтересам. Зазначає, що ніякої підтримки з боку чоловіка вона не одержую, звязок не підтримує, ніяких майнових та будь яких матеріальних вимог до чоловіка не має, спору щодо поділу спільного майна подружжя не існує. За вказаних обставин вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить нашим спільним інтересам. На примирення не згодна, відновлення шлюбних відносин вважає неможливим та недоцільним, оскільки шлюб існує формально, у звязку з чим вимушена звернутися до суду з відповідною позовною заявою про розірвання шлюбу.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 ОСОБА_4 не зявилась, про час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, наполягала на розірванні шлюбу, не заперечувала проти ухвалення по справі заочного судового рішення.
В судове засідання відповідач ОСОБА_3 Альдахер не зявився, був повідомлений про місце, час проведення судового засідання, в тому числі через оголошення на офіційному сайті Київського районного суду м. Харкова, причини неявки суду не повідомив, тому враховуючи, що позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд, відповідно до ч.1 ст.224 ЦПК України, вважає необхідним розглянути справу на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, обєктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що згідно перекладеного з англійської мови на українську мову свідоцтва про укладення шлюбу, вбачається, що відділом Джабал Альхуссейн міста Амман між ОСОБА_3 Альдахер зареєстровано шлюб з ОСОБА_5 30.06.2010 року (реєстраційний номер 2406/15, дата реєстрації 06.07.2010 року) (арк. справи 11).
Зі змісту копії паспорта громадянина України на імя ОСОБА_1 ОСОБА_2, вбачається, що остання народилась 11.06.1984 року в м. Макіївка Донецької області, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, згідно копії штампу про сімейний стан вбачаться реєстрація шлюбу з ОСОБА_1 ОСОБА_6 Шаріатським судом ОСОБА_7 30.06.2010 року (арк. справи 7).
Згідно довідки Управілння правці та соціального захисту населення адміністрації Київського району Харківської міської ради від 17.10.2016 року № НОМЕР_1 вбачається взяття її на облік як внутрішньо переміщеної особи, фактичним місцем проживання/перебування ОСОБА_1 ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 (арк. справи 8).
Відповідно до ч.1 ст.110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч.2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.
Згідно статті 279 Сімейного кодексу України розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем, а також шлюбу іноземців між собою в Україні здійснюється за законом України.
Відповідно до ч.1 ст.11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, як беруть участь у справі.
В судовому засіданні встановлені та підтверджені наступні причини подання позовної заяви про розірвання шлюбу, а саме відсутність взаєморозуміння, стійких сімейних відносин, наявність конфліктних ситуацій, різне ставлення у сторін до усвідомлення та виконання прав та обовязків подружжя, обовязку утримувати та виховувати спільної дитини. За таких обставинах подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них. У звязку з чим, позовна заява про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з огляду на положення ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України.
Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, повязані із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 88, 213, 214, 218, 224, 225 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, суд, -

Позовну заяву ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 Альдахер про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений 06 липня 2010 року між ОСОБА_1 ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 Альдахер, зареєстрований відділом реєстрації Джабал Альхуссейн, Амман, 06.07.2010 року, реєстраційний номер 2406/15, залишивши позивачу ОСОБА_1 ОСОБА_2 після розірвання шлюбу прізвище «Онопрієнко».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Відповідно до ч.2 ст.232 ЦПК України позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя -