Справа № 369/7911/16-ц
Провадження № 2/369/3534/16
01.12.2016 року Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Волчка А.Я.,
за участю секретаря Ведмеденко Н.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно, -
У вересні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3, після його смерті відкрилась спадщина на його майно, яке складається з 1/5 частини квартири АДРЕСА_1. Указана 1/5 частина належала ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, видане згідно з розпорядженням виконкому Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області за № 11 від 13 серпня 2014 року. Співвласниками інших 4/5 частин вказаної квартири є вона, ОСОБА_2, її донька ОСОБА_5 та її внук ОСОБА_6 та зять ОСОБА_7 у рівних долях по 1/5 кожному.
При житті ОСОБА_4 ні він, ні інші співвласники квартири АДРЕСА_1 не зареєстрували своє право власності на вказану квартиру.
Єдиною спадкоємицею за законом після смерті свого чоловіка ОСОБА_4 є вона, ОСОБА_2. Інших спадкоємців немає.
Вона ОСОБА_2 03 червня 2016 року звернулась до Вишневої міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на житло у зв»язку з тим, що вказана квартира не була зареєстрована. Вказана обставина підтверджується постановою державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Михальчук Л.В. від 03.08. 2016 року про відмову у вчиненні нотаріальних дій.
На підставі вищевказаного просила суд визнати за нею право власності на 1/5 частину квартири за АДРЕСА_1
У судове засідання представник позивача не з'явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена, направила до суду заяву в якій просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.
Відповідач свого представника у судове засідання не направили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися, належним чином, причини неявки суду не повідомили. Заяв та клопотань про відкладення слухання справи до суду не надходило.
Відповідно до ч. 4 ст. 169 та ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв'язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, перевіривши матеріали справи та наявні у ній докази, знаходить, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
За правилами ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3, після його смерті відкрилась спадщина на його майно, яке складається з 1/5 частини квартири АДРЕСА_1. Указана 1/5 частина належала ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, видане згідно з розпорядженням виконкому Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області за № 11 від 13 серпня 2014 року. Співвласниками інших 4/5 частин вказаної квартири є вона, ОСОБА_2, її донька ОСОБА_5 та її внук ОСОБА_6 та зять ОСОБА_7 у рівних долях по 1/5 кожному.
При житті ОСОБА_4 ні він, ні інші співвласники квартири АДРЕСА_1 не зареєстрували своє право власності на вказану квартиру.
Єдиною спадкоємицею за законом після смерті свого чоловіка ОСОБА_4 є вона, ОСОБА_2. Інших спадкоємців немає.
Ч. 1 ст. 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
03 червня 2016 року позивачка ОСОБА_2 звернулась до Вишневої міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на житло у зв»язку з тим, що вказана квартира не була зареєстрована. Вказана обставина підтверджується постановою державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Михальчук Л.В. від 03.08. 2016 року про відмову у вчиненні нотаріальних дій.
Той факт, що 1/5 частина квартири за АДРЕСА_1 належала спадкодавцеві підтверджується і документально наступним.
Свідоцтвом про право власності на житло, технічним паспортом на квартиру за АДРЕСА_1.
Зазначені документи свідчать про належне володіння Спадкодавцем майном, яке було набуто на законних підставах та має уci необхідні документи відповідно до законодавства, яке діяло на момент набуття цього майна.
Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України ).
Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову у повному обсязі.
Керуючись ст. ст. 15, 16, 328, 1216, 1218, 1220, 1223, 1268-1270 ЦК України, ст. ст. 3, 10, 60, 88, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України,-
Позов ОСОБА_2 до Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/5 частину квартири за АДРЕСА_1
Рішення може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду Київської області протягом 10 днів, з дня отримання його копії.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя А.Я. Волчко