Справа № 285/2836/16-ц
провадження № 2-о/0285/128/16
Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України
20.12.2016 року м. Новоград-Волинський

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Помогаєва А.В., за участі секретаря судового засідання Сарган О.А. та осіб, які беруть участь у справі: заявника ОСОБА_1 , заінтересованої особи - ОСОБА_2 , представника органу опіки і піклування - Трофимчука С.В., дитини, щодо якої розглядається справа ОСОБА_3
розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: служба у справах дітей Новоград-Волинської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , - про усиновлення дитини,
11.10.2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про усиновлення дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з внесенням відповідних змін у актовий запис про її народження.
В обґрунтуванні своїх вимог зазначає, що заявник 21.08.2012 р. уклав шлюб з ОСОБА_2 . Від попереднього шлюбу ОСОБА_2 має дочку ОСОБА_3 . Разом з дитиною та дружиною проживають однією сім`єю з 2012 р., з дитиною склались дружні відносини, називає та вважає його батьком, а заявник, в свою чергу, піклується та створює всі умови для її розвитку. Біологічний батько ОСОБА_3 не заперечує проти усиновлення дитини.
ОСОБА_1 у судовому засіданні дав пояснення аналогічні викладеним у заяві, свої вимоги підтримав та просив задовольнити.
ОСОБА_2 не заперечувала проти задоволення заяви.
Представник органу опіки і піклування також вважає за доцільне задовольнити вимоги заявника, з метою захисту інтересів неповнолітньої дитини.
ОСОБА_3 (дитина, щодо якої розглядається справа) в судовому засіданні пояснила, що не заперечує проти її усиновлення ОСОБА_1 , з яким у неї склались близькі стосунки та який займається її вихованням, як дочки. Рідний батько ОСОБА_4 з нею стосунки не підтримує, останній раз його бачила влітку 2015 року. Будь-яке спілкування між ними відсутнє.
Заінтересована особа ОСОБА_4 в судове засідання не прибув. Заявником суду надано нотаріально посвідчену заяву ОСОБА_4 про його згоду на усиновлення дитини ОСОБА_1 , яка також містить клопотання про розгляд справи без його участі. (а.сю 19).
Народні засідателі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, але з невідомих причин не прибули в судове засідання.
30.09.2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 2 червня 2016 року № 1401-VIII, яким змінено положення ст. 124 Конституції України, а саме виключено норму щодо участі у здійсненні правосуддя народних засідателів.
Разом з тим, відповідно до ст. 124 Конституції України визначено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються.
Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» справи в судах розглядаються суддею одноособово, а у випадках, визначених процесуальним законом, - колегією суддів, а також за участю присяжних. Суддя, який розглядає справу одноособово, діє як суд.
Після набрання чинності зазначених змін у законодавстві, положення ч. 4 ст. 234 ЦПК України є такими, що суперечать Конституції України, яка є нормативно-правовим актом, що має найвищу юридичну силу та містить норми прямої дії.
Таким чином, системний аналіз положень Конституції України та Закону України «Про судоустрій і статус суддів» дає підстави для висновку, що відсутність народних засідателів не перешкоджає розгляду справи.
Заслухавши пояснення присутніх осіб, дослідивши надані докази, суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 21.08.2012 року ОСОБА_1 та ОСОБА_7 зареєстрували шлюб 21.08.2012 року.
Згідно свідоцтва про народження дитини серії НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , а батьками вказані ОСОБА_4 , ОСОБА_8 .
Згідно нотаріально посвідченої заяви ОСОБА_4 від 21.06.2016 р., останній надав згоду на усиновлення його дочки ОСОБА_3 ОСОБА_1 , та розгляд справи судом без його участі (а.с. 19).
Згідно нотаріально посвідченої заяви від 12.09.2016 р., ОСОБА_2 надала згоду на усиновлення ОСОБА_1 її дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 15)
Висновком органу опіки і піклування виконавчого комітету Новоград-Волинської міської ради № 86 від 21.09.2016 року визнано за доцільне усиновити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 .
Судом встановлено, що заявник з сім`єю проживають в будинку АДРЕСА_1 , який складається з трьох житлових кімнат.
Відповідно до акту обстеження матеріально-побутових умов подружжя ОСОБА_9 від 15.09.2016 року, встановлено, що сім`я проживає в будинку, який складається з трьох кімнат, для дитини створенні належні умови для виховання та розвитку.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є військовослужбовцем у військовій частині НОМЕР_3 , його середньомісячний дохід складає 8077 грн.
До матеріалів справи також додані документи, які дослідженні у судовому засіданні, а саме: висновок служби у справах дітей Новоград-Волинської міської ради про те, що ОСОБА_1 може бути усиновлювачем, довідки про стан здоров`я заявника від 05.09.2016 року, довідка про те, що заявник не притягувався до кримінальної відповідальності, не має судимості та не перебуває в розшуку.
Заборони, щодо усиновлення заявником дитини, передбаченої ст. 212 СК України не вбачається.
Відповідно до ст. 217 СК України усиновлення дитини здійснюється за вільною згодою її батьків. Письмова згода батьків на усиновлення засвідчується нотаріусом. Мати, батько дитини мають право відкликати свою згоду на усиновлення до набрання чинності рішенням суду про усиновлення.
Згідно ст. 218. СК України для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити. Згода дитини на її усиновлення дається у формі, яка відповідає її вікові та стану здоров`я. Дитина має бути проінформована про правові наслідки усиновлення.
Дитині ОСОБА_3 в судовому засіданні роз`яснено правові наслідки усиновлення, вона чітко висловила свою згоду на усиновлення і у суду відсутні підстави для сумніву в добровільності такої згоди.
Згідно із ст. 207 Сімейного Кодексу України усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого ст. 282 цього Кодексу. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя.
Вислухавши пояснення присутніх осіб, дослідивши представлені докази, суд не знаходить перешкод щодо усиновлення неповнолітньої дитини заявником та дійшов висновку, що усиновлення ОСОБА_3 повністю відповідає вимогам закону та інтересам дитини, не переслідує корисливих мотивів, а тому заяву про усиновлення слід задовольнити.
Суд також вважає можливим у відповідності до ст. ст. 229-231 СК України задовольнити вимоги заявника щодо зміни прізвища дитини з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_9 », по батькові з « ОСОБА_11 » на « ОСОБА_12 », у відомостях про батька вказати ОСОБА_1 .
З огляду на наведене, керуючись ст.ст. 3, 4, 15, 57-61, 251- 255 ЦПК України, суд, -
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , усиновити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зі зміною в актовому записі про народження дитини прізвища з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_9 », по батькові з « ОСОБА_11 » на « ОСОБА_12 », у відомостях про батька вказати ОСОБА_1 .
У зв`язку з усиновленням дитини, внести змінені відомості про батька, змінити прізвище, по батькові, в актовому записі про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №16 від 07.01.2007 року, свідоцтво про народження серія НОМЕР_2 , видане міським відділом РАЦС Новоград-Волинського МУЮ.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня його проголошення.

Головуючий: