БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/52/16
Справа № 356/1159/15-ц
14.03.2016 року Березанський міський суд Київської області у складі:
головуючого судді Дудар Т.В.,
за участю секретаря Харченко Ж.В.
позивача ОСОБА_1
представника позивача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Пролісок ЛТД» про стягнення заробітної плати,
У судовому засіданні позивач та його представник заявлені в уточненій позовні заяві вимоги підтримали та просили їх задовольнити із наведених у заяві підстав.
Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи, жодного разу свого представника до суду не направив, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за відсутності представника відповідача до суду не направляв.
За таких обставин суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача.
Врахувавши думку позивача судом було прийнято рішення про розгляд справи у заочному порядку.
Заслухавши пояснення позивача, його представника, дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 115 Кодексу законів про працю України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Аналогічна норма міститься і в ст. 24 Закону України «Про оплату праці».
Згідно з ч. 2 ст. 233 КЗпП України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
Судом встановлено, що позивач працював у ТОВ «Агрофірма «Пролісок ЛТД» на посаді оператора котельні з 06 вересня 2000 року відповідно до Наказу № 35-к від 05 вересня 2000 року, що підтверджується записом в трудовій книжці БТ-І № 9949962 (а.с. 7).
Згідно з трудовим контрактом № 2/П від 01 січня 2015 року, укладеним між Товариством з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Пролісок ЛТД» та ОСОБА_1, останній був прийнятий на роботу до ТОВ «Агрофірма «Пролісок ЛТД» на посаду оператора котельні на строк з 01 січня 2015 року по 31 грудня 2015 року (а.с. 8).
В довідці № 115 від 20 жовтня 2015 року (а.с. 10) вказано, що середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 становить 105 гривень 53 копійки. Розмір середньоденної заробітної плати обчислюється шляхом ділення заробітної плати, що враховується для розрахунку середньої заробітної плати, гривень, на кількість календарних днів у розрахунковому періоді (за винятком календарних днів, не відпрацьованих з поважних причин). За таких умов відповідач невірно провів нарахування, так, згідно довідки за лютий 2015 року зазначена заробітна плата 2697 гривень 45 копійок, в той час як нарахування повинно становити 2954 гривні 84 копійки. Недонараховано 257 гривень 39 копійок (2954,84-2697,45) гривень. В березні 2015 року повинно бути нараховано 3271 гривня 43 копійки, а згідно довідки нараховано 2738 гривень 53 копійки, тобто не донараховано 532 гривні 90 копійок. У квітні відповідно не донараховано 195 гривень 99 копійок, в травні 362 гривні 88 копійок, у вересні 1039 гривень 01 копійку. Загальна сума не донарахованих коштів становить 2388 гривень 17 копійок. В той же час відповідач в червні, липні та серпні перебільшив нарахування відповідно в червні на 257 гривень 35 копійок, в липні на 15 гривень 83 копійки, серпні на 898 гривень 80 копійок. Загальна сума недоврахування становить 1216 гривень 19 копійок.
Як ствердив у судовому засіданні позивач вказані кошти йому не сплачено.
Відповідач жодним чином заявлені до нього позовні вимоги не спростував. А тому суд вважає ці вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.
За таких обставин суд вважає, що заявлений позов слід задовольнити у повному обсязі.
Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 3 ст. 79 ЦПК України судові витрати складаются з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи, до яких належать, зокрема, витрати на правову допомогу.
За правилами ч. 1, 3 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.
Мінімальна заробітна плата, яка враховується при обчисленні суми судового збору, на момент звернення до суду, складала 1218 (одна тисяча двісті вісімнадцять) гривень. У зв'язку з цим суд визначає, що розмір судового збору складає 487 (чотириста вісімдесят сім) гривень 20 коп. Таким чином, ТОВ «Агрофрма «Пролісок ЛТД» належить сплатити на користь держави 487 (чотириста вісімдесят сім) гривень 20 копійок та на користь ОСОБА_1 1 500 (одну тисячу п'ятсот) гривень на відшкодування судових витрат.
На підставі ст. 115, 233 КЗпП України, ст. 24 Закону України «Про оплату праці», керуючись 8, 10, 14, 15, 29, 60, 79, 88, 212-215, 224-227 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Пролісок ЛТД» про стягнення заробітної плати задовольнити.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Пролісок ЛТД» на користь ОСОБА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, витрати на правову допомогу у розмірі 1500 (одна тисяча пятсот) гривень 00 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України, до Апеляційного суду Київської області через Березанський міський суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 (десяти) днів з дня його проголошення.
Суддя Т.В. Дудар