Справа № 592/2809/16-ц
Провадження № 2/592/1179/16
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

22 березня 2016 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Корольова Г.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя без розірвання шлюбу, -

встановив:

Позивачка звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя без розірвання шлюбу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.119, 120 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.5 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі ч.4 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Згідно вимог ст.80 Цивільного процесуального кодексу України у позовах про право власності на майно ціна позову складається з дійсної (ринкової) вартості майна на час звернення до суду. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості на час розгляду справи. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Позивачем зазначена ціна позову - « 100 000 гривень».

Так як відповідно до ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України в позовній заяві щодо вимог майнового характеру обов'язково повинна бути зазначена ціна позову, тобто тягар доказування вартості спірного майна несе позивач, тому вона повинна обґрунтувати у позовній заяві ціну позову та надати суду відповідні докази цього.

Як вбачається з матеріалів справи в порушення зазначених вимог позивачка ніяких доказів вартості спірного майна, а саме будівельних матеріалів, на час звернення до суду не надала. З чого виходила позивач при визначенні ціни позову суду не зрозуміло.

Крім того, позивачем у позовній заяві предметом спору вказано будівельні матеріали та обладнання, використані в процесі будівництва, але суду є не зрозумілим обсяг та розмір позовниг вимог, а саме, що позивач має на увазі під визначенням будівельних матеріалів та яке обладнання при цьому використовувалося.

Таким чином, позивачу в позовній заяві треба вказати ціну позову - ринкову вартість спірного амайна (для чого звернутися до суб'єкта оціночної діяльності, який надасть висновок про вартість зазначеного майна) та згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір», якщо в цьому виникне потреба, сплатити судовий збір, виходячи з реальної вартості майна. У разі неможливості встановити точну ціну позову (ринкову вартість спірного майна) позивач повинна надати суду відповідні докази та клопотання про визначення судом попереднього розміру судового збору, а також, у разі звільнення від сплати судового збору, вказати підстави звільнення та надати докази на підтвердження цього. Також позивачу необхідно уточнити предмет позову, а саме конкретизувати будівеліні матеріали та обладнання, використані в процесі будівництва.

Відповідно до ст.121 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.118, 119-121 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя без розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - п'ять днів з дня отримання нею копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що якщо вона у встановлений строк не усуне зазначені недоліки, то позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Ю. Корольова