Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2016 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

-головуючого - судді Шепетко І. О.,

-за участі секретаря судових засідань - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду із позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем 16 серпня 2014 року, який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Ужгороду реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області. Свої вимоги мотивувала тим, що сімейне життя з відповідачем не склалося, відповідач у січні 2015 року виїхав на свою батьківщину і наміру повертатися в Україну не має. З того часу шлюбні відносини припинилися. На переконання позивача подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливі. Формальне перебування в шлюбі з відповідачем перешкоджає їй влаштувати особисте життя та створити нову сімю. У звязку з наведеним, просить суд розірвати їхній шлюб та відновити своє дошлюбне прізвище «Салантай».

В судове засідання позивач не зявилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не зявився, через канцелярію суду надійшла його заява, в якій він просить розглянути справу без його участі та задовольнити позов.

Відповідно до положень ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд судом цивільної справи відбувається в судовому засіданні з обов'язковим повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Суд, з урахуванням вищевикладеного, приходить до висновку про можливість ухвалення судового рішення за відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 16 серпня 2014 року між громадянином ОСОБА_4 ОСОБА_3 та громадянкою України ОСОБА_4 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_5) ОСОБА_6 було укладено шлюб, який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Ужгороду реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області, про що складено відповідний актовий запис № 390, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб (повторне) серія І-ФМ № 121852 від 08.10.2014 року. Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_4, дружини ОСОБА_4.

З позовної заяви випливає, що спільних дітей у подружжя не має. Позивач ОСОБА_2 до реєстрації шлюбу з відповідачем мала дитину - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1

З копії свідоцтва про народження серія І-ФМ № 239716 від 19.10.2012 року встановлено, що ОСОБА_5 народився 10.10.2012 року, про що складено відповідний актовий запис № 84. Батьком записаний ОСОБА_7, матірю ОСОБА_8.

Як встановлено судом, подружнє життя між позивачем та відповідачем не склалося в силу наявності різних поглядів на життя та сім'ю. що сімейне життя з відповідачем не склалося, відповідач у січні 2015 року виїхав на свою батьківщину і наміру повертатися в Україну не має. З того часу шлюбні відносини припинилися. На переконання позивача подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливі. Формальне перебування в шлюбі з відповідачем перешкоджає їй влаштувати особисте життя та створити нову сімю. Спору про поділ майна не має.

Відповідно до положень ст. ст. 24, 56 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року № 11, проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Враховуючи наведене та з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини даного позову, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, сім'я розпалася остаточно, збереження шлюбу може суперечити інтересам позивача, а отже, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 підлягає розірванню.

На підставі ст.ст. 104, 105, 109, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, керуючись ст. ст. 11, 57, 60, 212-215, 294, 296 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, зареєстрований 16 серпня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Ужгороду реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області, про що складено відповідний актовий запис № 390, - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_2 відновити дошлюбне прізвище «Салантай».

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_9