Справа № 646/569/16-ц
№ провадження 2/646/544/2016
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.05.2016 року м. Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова Харківської області у складі:

головуючий суддя Єжов В.А.

при секретарі Марковій О.В.

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні місцевого суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: служба у справах дітей Червонозаводського району Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

19 січня 2016 року ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її сина ОСОБА_5, померлого 09 січня 2015 року, мотивуючи позовні вимоги тим, що встановлений законом строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_3 і її представник ОСОБА_1підтримали позов, на обґрунтування якого послалися на обставини, викладені у позовній заяві, та зазначили, що спадкодавець ОСОБА_5, який є сином позивачки, мешкав окремо за адресою: АДРЕСА_1. Між собою вони спілкувалися рідко, останній раз на початку 2015 року. З колишньою дружиною сина ОСОБА_6 та онуками у позивачки склалися неприязні відносини, тому їй нічого не було відомо щодо їхніх дій по розшуку ОСОБА_5 В січні 2016 року її дочка ОСОБА_7 випадково довідавшись про смерть ОСОБА_5, отримала свідоцтво про смерть, після чого позивачка відразу звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а потім до суду.

Посилаючись на вказані обставини, просили суд визнати причину пропуску звернення із заявою про прийняття спадщини поважною і продовжити строк для прийняття спадщини, визначивши позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у три місяці.

Представник відповідача адвокат ОСОБА_2 та її законний представник ОСОБА_6, яка діяла у справі до 20 квітня 2016 року, заперечували проти задоволення позову, мотивуючи тим, що позивачкою не обґрунтовано свою позицію щодо доведеності нею наявності поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилались на наявність судової практики з цих правовідносин. Не заперечували, що приблизно з кінця грудня 2014 року - початку січня 2015 року членами колишньої родини було втрачено звязок з ОСОБА_5 Навесні-влітку 2015 року ними були прийняті заходи для розшуку ОСОБА_5 і подано відповідну заяву про його зникнення, проте тільки в жовтні 2015 року ОСОБА_6 і їхнього сина ОСОБА_8 запросили в міліцію на впізнання, де останній упізнав в одному з невпізнаних трупах свого батька, який, як зясувалось, помер ще 09 січня 2015 року. Після отримання свідоцтва про смерть спадкодавця його неповнолітня дочка, відповідачка у справі, звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Представник третьої особи залишила розгляд цивільної справи на розсуд суду, просила вирішити позов у відповідності до діючого законодавства.

Вислухавши пояснення позивачки і її представника, представника відповідачки, третьої особи, допитавши свідків, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, суд у межах заявлених позовних вимог (стаття 11 ЦПК України) встановив наступне.

Загальними положеннями цивільного права, передбаченими в частинах перших статей 15, 16 Цивільного кодексу України та частині 1 статті 3 Цивільного процесуального кодексу України, визнано, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За правилами статей 1216-1218 ЦК України спадкування є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або законом. До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на обєкти нерухомості, в тому числі квартиру, житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Право на спадкування, як передбачено в статті 1223 ЦК України, мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

ОСОБА_5 народився 06 травня 1963 року в родині ОСОБА_3.

09 січня 2015 року у лікарні №25 м. Харкова помер невідомий чоловік, на вигляд БПММ, який був доставлений 08 січня 2015 року від станції метро "Тракторний завод". В подальшому особу померлого встановлено як ОСОБА_5, який мешкав за адресою: АДРЕСА_1.

07 жовтня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції свідоцтво про смерть ОСОБА_5, який помер 09 січня 2015 року, видано його сину ОСОБА_8.

29 жовтня 2015 року до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_9 із заявою про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька ОСОБА_5, звернулась його неповнолітня дочка ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, за наявності згоди матері - ОСОБА_6

29 жовтня 2015 року на адресу ОСОБА_3: АДРЕСА_2, приватним нотаріусом направлено повідомлення про факт звернення із заявою про прийняття спадщини і пропозицією визначитись із наявністю бажання прийняти спадщину, яке адресатом не отримано.

06 січня 2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції свідоцтво про смерть ОСОБА_5, який помер 09 січня 2015 року, видано його сестрі ОСОБА_7.

Зазначені обставини визнані сторонами, тому у відповідності до правил ч.1 ст. 61 ЦПК України вважаються судом доведеними.

Відповідно до приписів статей 1268, 1269 і 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналіз наведеного законодавства і встановлених обставин свідчить, що факт смерті спадкодавця ОСОБА_5 встановлено в жовтні 2015 року, коли в трупі невстановленої особи його сином ОСОБА_8 було впізнано свого батька. Смерть спадкодавця наступила 09 січня 2015 року, проте вперше свідоцтво про смерть видано тільки 07 жовтня 2015 року, тобто після збігу майже 9 місяців, при тому що законом визначений 6-місячний термін на звернення із заявою про прийняття спадщини.

Сторони не оспорювали факт неприязних стосунків між позивачкою і членами колишньої родини її сина - спадкодавця у справі, що підтверджено свідками ОСОБА_7, ОСОБА_10

В своїй постанові від 04 листопада 2015 року (у справі №6-148цс15) Судова палата у цивільних справах Верховного Суду України виклала правову позицію, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд вважає необхідним зазначити, що стороною відповідачки не доведено, що позивачці з весни чи літа 2015 року відомо про смерть її сина, оскільки впізнання мало місце лише в жовтні 2015 року, і в ньому приймали учать колишня дружина і син спадкодавця, і не приймала участі позивачка по справі. В той же час, отримавши 06 січня 2016 року дублікат свідоцтва про смерть спадкодавця, вже 19 січня 2016 року (з дня першої видачі свідоцтва про смерть минуло 3 місяці) позивачка звернулась до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

На розсуд суду, встановлення в жовтні 2015 року факту смерті спадкодавця, який помер 09 січня 2015 року, і відповідне юридичне оформлення цього факту, є для позивачки непереборними труднощами, оскільки датою відкриття спадщини є 09 січня 2015 року - день смерті спадкодавця, тому на час видачі вперше свідоцтва про смерть спадкодавця вона вже з обєктивних причин пропустила встановлений законом строк 6 місяців на звернення із заявою про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60 ЦПК України докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що строк подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини позивачки пропущено з поважної обєктивної причини, яка не залежала від її волі, тому визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, повязані зі зверненням до суду і розглядом судової справи.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 11, 60, 174, 212215 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк - 3 (три) місяці (з дня набрання чинності рішення суду) для подання нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті спадкодавця: її сина ОСОБА_5, померлого 09 січня 2015 року.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області через Червонозаводський районний суд міста Харкова протягом 10 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: В.А. Єжов