Справа № 755/236/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" січня 2016 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Нептун», третя особа державний нотаріус Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Вірник Ірина Євгеніївна про визнання права власності на об'єкт нерухомого майна в порядку спадкування з законом,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Нептун», третя особа державний нотаріус Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Вірник Ірина Євгеніївна про визнання права власності на об'єкт нерухомого майна в порядку спадкування з законом.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (487,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6090,00 грн.).

Відповідно до положень ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 14 січня 2016 року позовну заяву ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Нептун», третя особа державний нотаріус Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Вірник Ірина Євгеніївна про визнання права власності на об'єкт нерухомого майна в порядку спадкування з законом, залишено без руху та надано строк до „22" січня 2016 р. для виправлення недоліків, оскільки при зверненні з позовом до суду позивачем надано платіжний документ про сплату судового збору в розмірі 551,20 грн., однак в змісті позовної заяви позивачем не визначено вартість об'єкту нерухомого майна, як і відсутні інші докази, які підтверджують дійсну вартість нерухомого майна, що є обов'язковим для розрахунку розміру судового збору за подання до суду позову про визнання права власності на нерухоме майно, також визначено у якості третьої особи у справі державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Вірник І.Є., яка за своїм статутом не може виступати як суб'єкт цивільних процесуальних правовідносин.

18 січня 2016 року, на виконання ухвали суду, представником позивача - адвокат Бобер О.С. подав заява, виходячи зі змісту якої повідомив, що на даний час проводиться оцінка спірної квартири і після отримання відповідного звіту про оцінку позивачем судовий збір буде сплачено у повному обсязі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до положень частини першою та частиною третьою статі 82 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Як роз'яснено у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З урахуванням вимог статті 11 ЦПК суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону № 3674-VI, з власної ініціативи.

Разом з тим, при звернення з позовом до суду позивачем не визначено ціну позову, як це передбачено ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, та не надано належного обґрунтування підстав сплати судового збору в розмірі 551,20 грн. та доказів, які підтверджують дійсну вартість нерухомого майна, що є обов'язковим для розрахунку розміру судового збору за подання до суду позову про визнання права власності на нерухоме майно, також позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, що безпосередньо передбачено ст.82 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.2 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, коли позивач відповідно до вказівок судді у встановлений строк не виконає всі перелічені в статтях 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що в межах визначеного судом строку позивач ОСОБА_1 не виконав вимоги суду, які викладені в ухвалі від 14 січня 2016 року, не надав докази сплати судового збору в розмірі визначеному ст.4 Закону України «Про судовий збір», з урахуванням положень ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, що зумовлює вирішення питання про повернення позовної заяви на підставі ч.2 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119-121, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Нептун», третя особа державний нотаріус Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Вірник Ірина Євгеніївна про визнання права власності на об'єкт нерухомого майна в порядку спадкування з законом вважати неподаною та повернути позивачу ОСОБА_1

Копію ухвали направити представнику позивача - адвокату Бобер О.С.

Роз'яснюю позивачам, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :