Справа № 405/7850/16-ц
Провадження №2/405/1641/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2016 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом до відповідача ОСОБА_2, в якому просить визнати останнього таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 та зняти його (відповідача) з реєстраційного обліку в зазначеному вище будинку.

Відповідно до ст. 30 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 29 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Відповідно до ч. 2 зазначеної статті неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Суд може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи або особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 34 ЦК України повну цивільну дієздатність має фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років (повноліття).

Відповідно до ч. 2 ст. 39 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб, віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їх батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена.

Так, із матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, не може особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді, оскільки на момент звернення до суду не досягла повноліття, а тому не має цивільної процесуальної дієздатності, як це передбачено положеннями ст. 29 ЦПК України, у зв'язку з чим, права та інтереси неповнолітньої ОСОБА_1 можуть захищати в суді, а так само звертатися до суду з позовом в інтересах неповнолітньої особи, мають право її законні представники, якими відповідно до ч. 2 ст. 39 ЦПК України є батьки, усиновлювачі, піклувальники та інші особи, визначені законом. При цьому, відзначається, що відповідно до ч. 3 ст. 119 ЦПК України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Крім того, відповідно до ч. ч. 7, 8 ст. 119 ЦПК України, у разі пред'явлення позову особами, які діють на захист прав, свобод та інтересів іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. Якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

В свою чергу, за наявним у позовній заяві підписом неможливо встановити ким саме підписана позовна заява (позивачем чи представником позивача).

Крім того, пунктом 3 частини 2 статті 119 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

При цьому, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. По суті, зміст позовних вимог - є відображенням прохальної частини позовної заяви.

Так, із документів, долучених до позовної заяви, зокрема, договору дарування житлового будинку та земельної ділянки від 26.11.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Новицькою І.О., вбачається, що ОСОБА_1, інтереси якої представляла її законний представник ОСОБА_4, передано у власність 2/3 частини житлового будинку з відповідною частиною господарсько-побутових споруд та земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1, одночасно, власником 1/3 частини житлового будинку з відповідною частиною господарсько-побутових споруд та земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_5. Разом з тим, позивач в прохальній частині позовної заяви просить суд визнати відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а саме: будинком АДРЕСА_1, вказуючи, при цьому, що вона є власником зазначеного вище будинку, не зазначаючи іншого співвласника зазначеного будинку ОСОБА_5.

Таким чином, позовна заява подана без додержання вимог зазначених норм, зокрема, позивачу в прохальній частині позовної заяви окрім зазначених вище недоліків позовної заяви, необхідно конкретизувати зміст позовних вимог, зазначивши, яка саме частина житлового будинку з відповідною частиною господарсько-побутових споруд та земельною ділянкою за договором дарування від 26.11.2004 року належить їй.

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених в ст. 119 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України він підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.119, ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Запропонувати позивачу в установлений строк виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали, подавши позовну заяву з її копією у новій редакції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Л.А. Іванова