У Х В А Л А

про скасування судового наказу

21 листопада 2016 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Піддубняк І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 08 липня 2016 року Солом?янським районним судом м. Києва за заявою Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

08.07.2016 Солом`янським районним судом м. Києва на підставі заяви Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта»(далі - ОСББ «Башта») було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1на користь Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 29 523,86 грн., інфляційні витрати у розмірі 6 427,30 грн., 3 % річних у розмірі 755,51 грн. та 689,00 грн. судового збору.

12.08.2016 боржник отримав судовий наказ.

22.08.2016, як вбачається із штампу на конверті, боржник звернувся до суду із заявою про скасування вищезазначеного судового наказу, мотивуючи свої вимоги тим, що вимоги стягувача не є безспірними і повинні бути розглянуті в порядку позовного провадження, зазначає, що у період за який ОСББ «Башта» просить стягнути з нього заборгованість ним було сплачено, зокрема: 15.09.2014 року 6 984,54 грн. за утримання будинку та прибудинкової території, 5 655,58 грн. за централізоване опалення, 2 375,92 грн. за гаряче водовідведення; 13.07.2015 року 2 742,07 грн. за централізоване опалення; 06.08.2015 року 1 461,28 грн. за гаряче водопостачання та водовідведення, 426 грн. за холодне водопостачання та водовідведення; 06.08.2015 року 2 944,84 грн. за централізоване постачання гарячої води, централізоване постачання холодної води та централізоване водовідведення. При зверненні до суду з заявою про видачу судового наказу ОСББ «Башта» не було взагалі вказано про сплату ОСОБА_1 протягом цього часу заборгованості в розмірі 22 164,23 грн., а тому він також оспорює як правильність нарахування так і наявність самої заборгованості, акцентує увагу суду на тому, що відповідно і нарахування інфляційних витрат та 3 % річних є невірним.

В судове засідання ані стягувач, ані боржник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися відповідно до положень ст.74 ЦПК України (а.с. 61-62)

Разом з тим, представник стягувача направив до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та письмові пояснення (а.с. 63-64). Вона зазначає, що боржником пропущений строк для звернення до суду, оскільки судовий наказ від 08.07.2016 року ним був отриманий особисто 12.08.2016 року, а до суду він звернувся 25.08.2016 року. Боржником не додано на підтвердження власних слів квитанцій про оплату житлово-комунальних послуг, а в тих які були ним надані суду не міститься взагалі вказівка щодо призначення платежу. Крім того, боржником було здійснено оплату за житлово-комунальні послуги з простроченням визначених строків.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява боржника підлягає задоволенню за вищевикладених обставин, у зв'язку з чим судовий наказ виданий 08.07.2016 підлягає скасуванню.

Щодо тверджень представника стягувача відносно пропуску боржником строків на звернення до суду, то слід зазначити наступне.

Так, з матеріалів справи вбачається, що копію судового наказу від 08.07.2016 року боржник отримав особисто 12.08.2016 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 31)

25.08.2016 року на адресу суду засобами поштового зв?язку надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 08.07.2016 року, яка датована 22.08.2016 року, аналогічна дата міститься на конверті, в якому заява направленана адресу суду (а.с. 36-37)

Як вбачається з опису вкладення (а.с. 43) та конверту в якому надійшла заява ОСОБА_1 (а.с. 44), заява відправлена з поштового відділення «Укрпошта» 22.08.2016 року.

На підставі вищевикладеного, твердження представника стягувача щодо пропуску боржником строків на звернення до суду спростовуються наявними матеріалами справи.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» № 14 від 23 грудня 2012 року наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов'язує перевіряти наявні матеріали справи, то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Вимоги Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта»за наведених боржником обставин не є безспірними і мають бути, за необхідності, розглянуті в порядку позовного провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 104, 106, 210 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу про стягнення заборгованості, - задовольнити.

Судовий наказ, виданий Солом`янським районним судом м. Києва 08 липня 2016 року на підставі заяви про стягнення з ОСОБА_1 на користь Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 29 523,86 грн., інфляційних витрат у розмірі 6 427,30 грн., 3 % річних у розмірі 755,51 грн. та 689,00 грн. судового збору, - скасувати.

Роз'яснити Об?єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Башта», що заявлені ним вимоги можуть бути розглянуті в позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред'явлення позову.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк