Справа № 175/2844/16-ц
Провадження № 2/175/1153/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
13 жовтня 2016 року смт. Слобожанське
Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Новік Л.М.
за участю секретаря Лавриненко І.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Слобожанське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: виконавчий комітет Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Позивач звернувся до суду з позовом про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, в обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що згідно з договором купівлі-продажу квартири 20.06.2013 року, позивачу на праві власності, належить квартира, розташована за адресом: Дніпропетровська область, Дніпровський (Дніпропетровський) район, АДРЕСА_1.
Згідно довідки Новоолександрівської сільської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області № 4527 від 14.07.2016 року, відповідачі дійсно зареєстровані, однак, фактично не проживають за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський (Дніпропетровський) район, АДРЕСА_1.
Згідно з актом обстеження домоволодіння, відповідачі дійсно реєстровані, однак, більше одного року фактично не проживають за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський (Дніпропетровський) район, АДРЕСА_1.
Просить суд визнати відповідача - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, (ідентифікаційний податковий номер - НОМЕР_1), такою, що втратила право користування житловою квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2, що є підставою для зняття її з реєстрації місця проживання.
Визнати відповідача - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування житловою квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2, що є підставою для зняття його з реєстрації місця проживання.
До початку відкритого судового засідання позивач надав заяву в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі не заперечував проти заочного розгляду справи, просив справу розглянути без його участі.
У відкрите судове засідання відповідачі не зявилися з невідомої суду причини, хоча про час і місце судового засідання були повідомлені належним чином.
У відкрите судове засідання представник третьої особи Новоолександрівської сільської ради не зявився, але надав суду заяву в якій просить справу розглянути без участі представника сільської ради.
Згідно ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, вирішив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши письмові докази, суд встановив наступне.
В матеріалах справи є копія договору купівлі-продажу квартири від 20 червня 2013 року посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського районного нотаріального округу, зареєстрованого під 20.06.2013 року, з якого вбачається, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира розташована за адресою: АДРЕСА_3.
В матеріалах справи є акт про обстеження житлово-побутових умов проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, з якого вбачається, що в квартирі залишилися бути зареєстровані попередні жильці ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які фактично з 2010 та з 1996 року за даною адресою не проживають. Даний факт також підтверджується довідкою виданою виконкомом Новоолександрівської сільської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області від 14.07.2016 року №4527.
Статтею 405 ЦК України передбачено, що члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.
Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
При цьому суд вважає необхідним зазначити, що оскільки право користування чи позбавлення права користування житлом повязано з правом відповідача на житло, наряду з вказаними нормами цивільного законодавства України, до виниклих правовідносин слід застосувати норми житлового законодавства України.
Згідно ч.2,3 ст. 64 ЖК України до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї.
Згідно ст. 72 Житлового кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Відповідно до ч. 1 ст. 156 ЖК України, члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. При цьому положенням ч. 4 цієї статті встановлено, що припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.
Згідно ст. 319 ЦК України власник майна володіє, користується, розпоряджається своїм майнам на власний розсуд.
Згідно ч.1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, а частиною 1 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Приписами ч.1 ст. 321 ЦК України встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні.
Реєстрацією відповідачів в належній позивачу на праві власності квартирі порушуються їх законні права та інтереси.
Згідно ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням.
На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення позову про визнання відповідачів втратившими право користування житловим приміщенням, оскільки відповідачі не проживає у вищевказаній квартирі більше одного року без поважної причини, отже вважаються таким, що втратив право на користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_4.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 64, 72, 156 ЖК України, ст.317, 319,405 ЦК України, ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 80, 88, 209, 212, 214, 215, 224-226 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: виконавчий комітет Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити у повному обсязі.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, (ідентифікаційний податковий номер - НОМЕР_1), такою, що втратила право користування квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2, що є підставою для зняття її з реєстрації місця проживання.
Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2, що є підставою для зняття його з реєстрації місця проживання.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Дніпропетровський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя Л.М. Новік