У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"01" серпня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради за участю третьої особи Головного управління юстиції про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

позивачі звернулися до суду з позовом до Київської міської ради за участю третьої особи Головного управління юстиції про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Свої вимоги мотивували тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла двоюрідна сестра - ОСОБА_3, яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5, але фактично проживала за адресою: АДРЕСА_1. Батьками ОСОБА_3 є: батько ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4, мати ОСОБА_5, померла ІНФОРМАЦІЯ_5. Батько позивачів ОСОБА_6, який є братом ОСОБА_4, помер ІНФОРМАЦІЯ_6. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина до складу якої входить квартира АДРЕСА_1, яка належить спадкодавцю оскільки та фактично проживала зі своєю бабусею ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7. ОСОБА_3 зі своєю матір»ю ОСОБА_8 фактично прийняли спадщину, однак не встигли оформити право власності на спадкове майно. Просить встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_5, внаслідок спільного проживання ОСОБА_7, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 до моменту смерті ОСОБА_7 у квартирі АДРЕСА_1, встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_3, внаслідок спільного проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_3 до моменту смерті ОСОБА_5 у квартирі АДРЕСА_1, визнати за ОСОБА_2 право власності у порядку спадкування на ? частину квартири АДРЕСА_1, визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування на ? частину квартири АДРЕСА_1

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.119,120 ЦПК України.

Згідно з вимогами ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Тому в позові необхідно зазначити, чи звертали позивачі до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та чим підтверджуються відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.).

Згідно до ч. 6 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви позивачами заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме: встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_5, внаслідок спільного проживання ОСОБА_7, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 до моменту смерті ОСОБА_7 у квартирі АДРЕСА_1, встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_3, внаслідок спільного проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_3 до моменту смерті ОСОБА_5 у квартирі АДРЕСА_1.

Отже, позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір окремими платіжними дорученнями за дві позовні вимоги немайнового характеру по 551,20 грн. за кожну.

Згідно ч. 6 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

З позовної заяви вбачається, що позивачі просять: визнати за ОСОБА_2 право власності у порядку спадкування за законом на ? частину квартири АДРЕСА_1, визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування за законом на ? частину квартири АДРЕСА_1.

При цьому необхідно уточнити вартість майна, право на яке необхідно визнати за кожною стороною та сплатити судовий збір згідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір», якою визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890,00 грн.).

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, зазначаючи підстави для залишення позову без руху, встановлює строк для усунення недоліків, про що повідомляє позивача.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 119, 120, 121, ст. 208 - 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради за участю третьої особи Головного управління юстиції про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Арапіна