Провадження №2/761/6943/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

03 грудня 2015 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибак М.А., при секретарі Сівоха І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Служби у справах дітей Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання усиновлення недійсним, -

ВСТАНОВИВ :

В червні 2015 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1, ОСОБА_3.) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовною заявою доОСОБА_2 (далі-відповідач, ОСОБА_2.), служби у справах дітей Шевченківської районної в м. Києві Державної адміністрації ( далі - відповідач 2) про визнання усиновлення недійсним.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Києві. Згідно свідоцтва про народження Серії НОМЕР_1 в графі батько записано ОСОБА_2, однак, його рідним батьком є ОСОБА_3. ОСОБА_2 є його усиновителем. 12 жовтня 1984 року його мати ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_3 (рідним батьком) про що зроблено актовий запис № 4908 в Палаці реєстрації шлюбів та новонароджених міста Києва. Мати розлучилась з ОСОБА_3 і повторно одружилась 20 лютого 1998 року з ОСОБА_2, якому відповідно до рішення Шевченківського районного суду міста Києва по справі 2-1449/2000 рік від 05.04.2000 року було надано дозвіл на усиновленняОСОБА_5. Відповідач, на думку позивача, здійснив усиновлення фіктивно з метою одержати громадянство через надання доказів міграційній службі про наявність у нього усталених соціальних зв'язків та майнових прав на нерухомість в Україні. Для цього відповідач одружився на матері позивача та здійснив його усиновлення. При цьому відповідач фактично не бажав настання реальних наслідків від такого усиновлення. Набувши статус громадянина України відповідач розірвав шлюб з матір'ю позивача - ОСОБА_4, та змінив місце проживання. За час спільного проживання відповідач батьківського обов'язку не виконував, участі у вихованні та піклуванні щодо позивача не здійснював, життям та інтересами позивача не цікавився.

В судовому засіданні представник позивача вимоги позовної заяви підтримав та просив позов задовольнити повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, причини неявки не повідомив, був належним чином повідомлений, до суду надав нотаріально посвідчену заяву, в якій вимоги позовної заяви щодо визнання факту усиновлення ОСОБА_1 фіктивним визнав.

Представник відповідача 2 позовну заяву в частині визнання усиновлення недійсним - визнав.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_4, яка являється матір'ю позивача надала пояснення, що у 1998 році вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_2, який як з'ясувалось в подальшому використав її та її сина задля отримання громадянства України, після отримання якого у 2005 році покинув їх сім'ю, при цьому за час спільного проживання ОСОБА_2 не піклувався про її сина та не бажав настання наслідків для нього як батька. Вказала, що на даний час її син спілкується з біологічним батьком.

Вислухавши пояснення та доводи представника позивача та представника відповідача 2, врахувавши пояснення свідка, оцінивши в сукупності надані в судовому засіданні докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав.

Відповідно до ст. 207 СК України усиновленням є прийняття усиновителями у свою сім'ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2, виданого 19 квітня 2015 року батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 вказано ОСОБА_3, а матір'ю ОСОБА_4 (а.с. 7).

Відповідно до рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05.04.2000 року ОСОБА_2 було надано дозвіл на усиновлення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 та зобов'язано органи ЗАГСу внести відповідні зміни в актовий запис № 1254 від 19.04.1988 року, вчинений Міським Палацом Новонароджених міста Києва, а саме: в графі громадянин змінити прізвище «ОСОБА_1» на «ІНФОРМАЦІЯ_2», по батькові «ОСОБА_1» змінити на «ІНФОРМАЦІЯ_2»; в графі батько замість запису «ОСОБА_3» внести запис «ОСОБА_2», в графі національність батька замість « українець» зробити запис «росіянин».(а.с.9).

Відповідно до копії свідоцтва про народження, виданого повторно серії НОМЕР_3 батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, вказано ОСОБА_2, а матір'ю ОСОБА_4.(а.с.8).

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 13 березня 2008 року, шлюб, зареєстрований між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 розірвано.(а.с. 10).

Як вбачається з нотаріально засвідченої заяви, яка надійшла на адресу суду від відповідача, ОСОБА_2 зазначає, що ОСОБА_1 не є його дитиною, факт усиновлення є фіктивним, без бажання з його боку настання відповідних наслідків, пов'язаних з таким правочином.

Згідно з ч.2 ст. 236 СК України у разі якщо усиновлювач не бажав настання прав та обов'язків, які виникають у результаті усиновлення - таке усиновлення визнається недійсним.

Згідно зі ст. 237 СК України у разі визнання усиновлення недійсним припиняються права та обов'язки, які виникли раніше і встановлені законом для усиновлювача, його родичів та усиновленої дитини. відновлюються прізвище, ім'я та по батькові дитини, які вона мала до усиновлення.

Згідно ч. 3 ст. 238 СК України усиновлення повнолітньої особи може бути скасовано судом за взаємною згодою усиновлювача і усиновленого або на вимогу одного з них, якщо сімейні відносини між ними не склалися.

Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 239 Сімейного Кодексу України у разі скасування усиновлення припиняються на майбутнє права та обов'язки, що виникли у зв'язку з усиновленням між дитиною та усиновлювачем і його родичами. У разі скасування усиновлення відновлюються права та обов'язки між дитиною та її батьками, іншими родичами за походженням. У разі скасування усиновлення дитина має право на збереження прізвища, імені та по батькові, які вона одержала у зв'язку з усиновленням. За бажанням дитини їй присвоюється прізвище, ім'я, по батькові, які вона мала до усиновлення.

Згідно ст. 240 СК України право на звернення до суду з позовом про скасування усиновлення чи визнання його недійсним мають батьки, усиновлювач, опікун, піклувальник, орган опіки та піклування, прокурор, а також усиновлена дитина, яка досягла чотирнадцяти років.

Відповідно до п. 2.16.3 Наказу від 12.01.2011 N 96/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/1879 " Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання" ( Із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства юстиції № 709/5 (0768-12) від 10.05.2012) на підставі рішення суду про скасування або визнання усиновлення недійсним уносяться виправлення в актовий запис про народження усиновленої дитини та поновлюються відомості, записані до усиновлення, про що має бути зазначено в рішенні суду.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід задовольнити у повному обсязі.

Згідно ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача 1 на користь позивача судових витрат у розмірі 243 грн. 60 коп.

На підставі викладеного та керуючись ст.236, 237, 239, 240 СК України, ст.ст.10, 60, 212, 213, 215, 217 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Служби у справах дітей Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання усиновлення недійсним задовольнити.

Визнати усиновлення ОСОБА_2 ОСОБА_1, яке було здійснене підставі рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05.04.2000 року справа 2-1449/2000 рік - недійсним.

Зобов'язативідділ державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського РУЮ в місті Києві внести відповідні зміни в актовий запис № 1254 від 19 квітня 1988 року про народження ОСОБА_1 в графі батько виключити запис - ОСОБА_2, поновивши відомості про батька, записані до усиновлення дитини.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 243 (двісті сорок три) гривні 60 копійок.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ М.А. РИБАК