Провадження № 2/760/8803/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2015 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на частину домоволодіння у порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаною позовною заявою до відповідачів.

Кожна особа має право в порядку, визначеному ЦПК України, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів шляхом пред'явлення позову, який має відповідати вимогам ст. 119 ЦПК і повинен містити в собі:

- найменування суду, до якого подається заява; - ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; - зміст позовних вимог; - ціну позову щодо вимог майнового характеру; - виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;- зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, - наявність підстав для звільнення від доказування; - перелік документів, що додаються до заяви.

Оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно зі ст. 119 ЦПК повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, оскільки в позовній заяві відсутнє повне викладення обставин справи в обґрунтування заявлених вимог, відсутнє посилання на докази в підтвердження зазначених обставин.

Так, позивачем не зазначено, коли саме було закінчено будівництво спірного будинку та коли його було введено в експлуатацію,чим це підтверджується.

Також позивачем не зазначено, який саме та коли було видано правовстановлюючий документ на спірне домоволодіння та чим це підтверджується.

Крім того, позивач в обґрунтування позовної заяви посилається на те, що спадкоємцями після смерті бабусі - ОСОБА_5 є відповідачі по справі.

Разом з тим, позивачем не зазначено посилань на докази звернення до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини та, як наслідок, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів.

Також, з поданих документів вбачається, що технічний паспорт на спірне домоволодіння видано на ім'я ОСОБА_2 16.11.2012 року, як власника будинку.

Проте, позивачем не викладено обставин справи в цій частині та, як наслідок, обґрунтування вимог щодо визнання за нею права власності на спадкове майно в порядку спадкування після смерті саме ОСОБА_5

Окрім того, з поданих документів вбачається, що спірне домоволодіння було перебудовано чи можливо здійснено добудови.

Разом з тим, позивач обставин щодо дати здійснення будівництва не зазначає та на докази в підтвердження того, що дане будівництво було здійснено за життя ОСОБА_5 не посилається та з наданих документів не вбачається.

Також, з технічного паспорта вбачається здійснення частково самочинного будівництва, а тому за таких обставин, викладення обставин справи в обґрунтування заявлених вимог є не повним.

З наданих документів вбачається, що позивачем не зазначено конкретно коли було здійснено будівництво та коли його було завершено, яку конкретно частку позивач просить визнати в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 з огляду на те, що не зазначено посилань на докази закінчення будівництва та введення в експлуатацію закінченого будівництва за життя спадкодавця.

Звертаю увагу, що при умові здійснення самочинного будівництва, позивач має обґрунтувати підстави визнання права власності на частку у спадщині саме в порядку спадкування.

Також вбачається, що позивачем зазначено ціну позову в розмірі 26 726,0 грн., яка вочевидь не відповідач вартості спірного майна виходячи з його дійсної (ринкової )вартості. Судовий збір сплачено у розмірі 277,00 грн.

Так, відповідно до ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, вбачається, що позивачем необґрунтовано ціну позову та не зазначено посилань на докази в підтвердження дійсної вартості спірного майна.

Враховуючи викладене та керуючись вимогами ч.2 ст.80 УПК України, суд визначає судовий збір в розмірі 3654,00 грн. , з урахуванням вимог Закону України "Про судовий збір», який був прийнятий Верховною Радою 08.07.2011 р. та набрав чинності з 01.11.2011 року, що встановлює ставку судового збору за вимоги майнового характеру 1% від ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Таким чином, позивач має доплатити судовий збір у розмірі 5813, 00 грн.

Враховуючи вищенаведене позивач має повно викласти обставини справи та обґрунтувати їх відповідно до норм чинного законодавства, зазначити посилання на докази в підтвердження кожної обставини на яку вона посилається, доплатити судовий збір та надати до суду нову редакцію позовної заяви, з урахуванням вимог викладених в ухвалі та надати її копії з переліченими у ній додатками відповідно до кількості осіб залучених до участі у справі.

За таких обставин в силу ч.1 ст. 121 ЦПК України вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на частину домоволодіння у порядку спадкування за законом, залишити без руху.

Надати строк на усунення недоліків терміном не більше п'яти днів з моменту отримання копії ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви, з урахуванням вимог викладених в ухвалі. Роз'яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: