Провадження №2/200/4788/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 грудня 2015 року місто Дніпропетровськ

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровськ Женеску Е.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ОСОБА_2, Інк» про стягнення заробітної плати та компенсації, а весь час затримки розрахунку при звільненні, стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

08 грудня 2015 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до ПАТ «ОСОБА_2, Інк», у якій просила суд: стягнути з Приватного акціонерного товариства «ОСОБА_2, Інк» на її користь нараховану, але не виплачену заробітну плату в сумі 10 843 грн. 79 коп.; стягнути з Приватного акціонерного товариства «ОСОБА_2, Інк» на її користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні; стягнути з Приватного акціонерного товариства «ОСОБА_2, Інк» на її користь моральну шкоду в сумі 5000 грн.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Суд оглянувши матеріали позовної заяви вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України, виходячи з наступного.

У позовній заяві позивач посилається на те, що його звільнено від сплати судового збору на підставі п.1 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», але ж у відповідності до зазначеної вище статті від сплати судового збору звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Відповідно до ст. 2 ЗУ «Про оплату праці» основна заробітна плата це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов'язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов'язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Але як вбачається із змісту позовних вимог, позивач просить стягнути на його користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні та моральну шкоду, а відтак підстав для звільнення від сплати судового збору не вбачається, а тому позивачу необхідно сплатити судовий збір відповідно до вимог закону.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 487, 20 грн., та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати 6090 грн.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою сплачується судовий збір 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто - 487,20 грн.

Крім того суд вважає за необхідне розяснити позивачу, що відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відстрочення це перенесення строку виконання обовязку сторони щодо сплати судового збору на інший час.

Розстрочення - це сплата судового збору кількома частинами у строки, встановлені судом.

Згідно до ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі;

Згідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ОСОБА_2, Інк» про стягнення заробітної плати та компенсації, а весь час затримки розрахунку при звільненні, стягнення моральної шкоди, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску