Справа № 2-9105/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2015 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся з позовом, в якому просив стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану внаслідок ДТП, яка мала місце 05.09.2015 року, в розмірі 80270, 00 грн., моральну шкоду в розмірі 10000,00 грн.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має містись посилання, зокрема, на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, оскільки в позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги про стягнення матеріальної шкоди у вказаному ним розмірі і саме з відповідача ОСОБА_2, зазначаючи при цьому, що цивільно-правова відповідальність останнього була застрахована в СК «АХА Страхування».

Тобто, не є викладеними ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або наявність підстав для звільнення від доказування, обставини щодо порушення прав позивача, які підлягають відновленню саме відповідачем, оскільки не зазначено, в чому саме полягає дане порушення і всупереч яким нормативним актам, внаслідок яких саме дій, та з якими правовими наслідками.

Так, позивач, заявляючи вимоги про стягнення з відповідача ОСОБА_2 матеріальної шкоди у розмірі 80 270, 00 грн., не зазначив доказів на підтвердження її заподіяння внаслідок дорожньо-транспортної пригоди саме у вказаному ним розмірі.

Між тим, відповідно до ст. 5 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» проведення оцінки майна є обов'язковим у випадку визначення збитків або розміру відшкодування, а належним доказом розміру заподіяної шкоди, вартості та об'єму необхідних для проведення відновлення пошкодженого транспортного засобу робіт, є звіт авто-товарознавчого дослідження вартості відновлювального ремонту з урахуванням зносу проведений суб'єктом оціночної діяльності.

Окрім того, позивач, заявляючи вимоги про стягнення з відповідача ОСОБА_2 моральної шкоди, не зазначив, в чому полягає ця шкода, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди у 10000,00 грн., та якими доказами це підтверджується.

Тому, оскільки відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача є обов'язковими для особи, яка пред'являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред'явлених позовних вимог, виходячи з правовідносин, що склалися між сторонами, які права, свободи чи інтереси були порушені та ким, яким чином передбачені шляхи їх поновлення, чим визначений той засіб захисту права, який представник позивача просить застосувати, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин на обґрунтування заявлених вимог.

Крім того, позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір за пред'явлення позову.

Так, згідно ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Між тим, загальний розмір сплаченого позивачем судового збору згідно наданої ним квитанцій складає - 807,70 грн., що не відповідає вимогам, встановленим законом.

Таким чином, позивач при пред'явленні позову мав сплатити одночасно судовий збір за вимоги про стягнення моральної шкоди, розмір якої згідно ставок, передбачених вищевказаним законом, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених у ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди, залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали, шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Роз'яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: