№ провадження 6/646/7/2015
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.06.2015 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі: головуючого - судді Прошутя І.Д., при секретарі Айрапетян К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду подання Червонозаводського ВДВС Харківського міського управління юстиції про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, -

В С Т А Н О В И В:

Старший державний виконавець Червонозаводського ВДВС Харківського міського управління юстиції ОСОБА_1 звернулася до суду з поданням, в якому просила визначити частку майна боржника ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1, яка зареєстрована на праві спільної сумісної власності.

В обґрунтування посилалася на те, що на виконанні Червонозаводського ВДВС знаходиться виконавчий лист, 28.09.2009 року виданий Червонозаводським районним судом м. Харкова про стягнення солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на користь ВАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління заборгованість та судові витрати в розмірі 19174,16 грн. При проведенні виконавчих дій було виявлено майно боржника, на яке можливо звернути стягнення, зазначене майно було арештовано та складено акт опису й арешту майна, а саме квартири АДРЕСА_1, що належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_6, ОСОБА_7. Вказане майно повинно бути передано на реалізацію, але в цій квартирі співвласники ОСОБА_5, ОСОБА_6 є померлими, однак спадкові права після їх смерті не оформлені.

В ході судового розгляду представник державної виконавчої служби ОСОБА_8 підтримала доводи подання, просила надати час для перевірки факту смерті співвласників та оформлення спадкових прав, однак протягом тривалого часу будь-яких документів до суду не надала, до судового засідання не з»явилася, про час та місце судового розгляду повідомлена належним чином.

Стягувач представник «ВАТ «Державний ощадний банк» ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснила, що їй відомо про арешт квартири, однак на даний час ця обставина перешкоджає оформленню спадщини, яка залишилася після смерті співвласників квартири. Вважає, що на даний час державним виконавцем не надано суду відповідних правовстановлюючих документів, без яких не можливо вирішення питання визначення частки майна боржника у спільному сумісному майні на даний час.

Вислухавши осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що подання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до виконавчого листа № 2-296/09 від 02.02.2010 року, виданого Червонозаводським районним судом м. Харкова з боржників ОСОБА_3, ОСОБА_2 стягнуто на користь ВАТ «Державний ощадний банк» в особі Харківської обласної філії суму заборгованості за кредитним договором та судові витрати в розмірі 19174,16 грн /а.с. 3/.

В ході вжитих заходів примусового виконання рішення суду, державним виконавцем було виявлено майно, яке на праві приватної спільної сумісної власності належить ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_6, ОСОБА_7, а саме квартира №30, що розташована за адресою: м.Харків, вул.Валдайська, б.№23.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, зазначених у цьому Законі, спрямованих на примусове виконання рішень судів та інших органів, які здійснюються на підставах та в межах повноважень визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, виданими відповідно до цього Закону та інших законів.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 52 Закону України "Про виконавче провадження" у разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення звертається також на належне боржнику інше майно, за винятком майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Боржник має право запропонувати ті види майна чи предмети, на які необхідно в першу чергу звернути стягнення. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається державним виконавцем. Стягнення на майно боржника звертається в розмірі і обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат, пов'язаних з організацією та проведенням виконавчих дій, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження. У разі якщо боржник володіє майном спільно з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням державного виконавця.

Згідно до ст. 63 Закону України "Про виконавче провадження" передбачений наступний порядок звернення стягнення на будинок, квартиру, земельну ділянку, інше нерухоме майно фізичної особи, а саме звернення стягнення на будинок, квартиру, земельну ділянку, інше нерухоме майно фізичної особи проводиться у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належать боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник. Разом з житловим будинком стягнення звертається також на прилеглу земельну ділянку, що належить боржнику. У разі звернення стягнення на будинок, квартиру, інше приміщення чи земельну ділянку державний виконавець подає запит до відповідних місцевих органів, що здійснюють реєстрацію та облік майна, про належність такого майна боржнику на праві власності, а також перевіряє, чи не перебуває це майно під арештом. Після надходження документального підтвердження належності боржнику на праві власності будинку чи іншого нерухомого майна державний виконавець накладає на них арешт та вносить відомості про такий арешт до відповідних реєстрів в установленому законодавством порядку. Про накладення арешту на будинок чи інше нерухоме майно, заставлене третім особам, державний виконавець невідкладно повідомляє таким особам. У разі відсутності документів, що характеризують об'єкт нерухомості, у зв'язку з чим його неможливо підготувати до реалізації, виготовлення таких документів здійснюється у встановленому порядку за рахунок коштів стягувача. У разі якщо стягувач у двадцятиденний строк з дня одержання відповідного повідомлення державного виконавця не авансує витрати, пов'язані з підготовкою документів, що характеризують об'єкт нерухомості, арешт з нього знімається.

Таким чином, Законом України "Про виконавче провадження" передбачено право звернення стягнення на належне боржнику майно у порядку виконавчого провадження, в тому числі і на квартиру, без звернення з поданням до суду, причому існує обмеження стосовно майна, на яке можливо звернення стягнення тільки в частині майна, яке підпадає під перелік майна громадян, на яке не може бути звернено стягнення за виконавчими документами.

Іншим законодавством України, ніж Законом України "Про виконавче провадження". порядок звернення державним виконавцем стягнення на майно боржника за відсутності коштів, не передбачено.

Стаття 377 ЦПК України передбачає розгляд судом звернень державного виконавця у разі відстрочки і розстрочки виконання, зміни чи встановлення способу і порядку виконання, як виняток, за умови наявності обставин, що утруднюють виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім'ї, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), однак звернення стягнення на нерухоме майно боржника не є зміною чи встановленням способу і порядку виконання рішення суду.

Крім того, відповідно до Інформаційної довідки КП «Жилкомсервіс» від 16.09.2014 року, у квартирі №30, що розташована за адресою: м.Харків, вул. Валдайська, б.23 зареєстровані та проживають боржник та його батько, а племінниця зареєстрована, однак мешкає з родиною в іншому місці. При цьому, також відсутні відповідні відомості, що підтверджують факт смерті співвласників ОСОБА_5, ОСОБА_6, а також дані про оформлення спадкових прав..

Державний виконавець в судовому засіданні зазначив, що вжив всіх засобів для звернення стягнення на майно боржника, в тому числі і на нерухоме майно, наклавши арешт на квартиру, де проживають вказані особи, що свідчить про початок процедури звернення стягнення на нерухоме майно боржника, яке полягає в його арешті, вилученні та подальшій примусовій реалізації без дотримання майнових прав інших осіб, які зареєстровані та проживають у вказаній квартирі.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, з метою його подальшої реалізації.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177 СК України, ст. 1, 52,63 Закону України "Про виконавче провадження, ст.ст. 368, 373 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні подання Червонозаводського ВДВС Харківського міського управління юстиції про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами,- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

СУДДЯ -