№ 2-443-15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29. 01. 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Бобровник О. В.

при секретарі Мурга Н. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві, заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 06. 08. 2014 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Кредитної спілки "Володар", ОСОБА_1, третя особа: Державний реєстратор реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві - Соколянський Дмитро Вікторович - про визнання незаконною реєстрації права власності на квартиру та визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири,

В С Т А Н О В И В :

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 06. 08. 2014 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Кредитної спілки "Володар", ОСОБА_1, третя особа: Державний реєстратор реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві - Соколянський Дмитро Вікторович - про визнання незаконною реєстрації права власності на квартиру та визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири.

Заявник мотивує свою заяву тим, що ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 06. 08. 2014 року вжито заходи забезпечення позову, а саме накладено арешт на квартиру розташовану за адресою АДРЕСА_1 та заборонити вселення будь яких осіб до квартири.

Зазначає, що позивач по справі (ОСОБА_3) на підставі свідоцтва на яке він посилався в позовній заяві (свідоцтво про право власності на житло від 26 квітня 1993 року ) володів лише 1/4 частиною квартири АДРЕСА_2, а тому, позивач мав право просити суд про забезпечення позову шляхом накладення арешту лише на його частину, а не на всю квартиру.

Суд не дослідивши належним чином матеріали справи виніс ухвалу про забезпечення позову шляхом накладення арешту на всю квартиру, чим порушив норми матеріального права.

Таким чином, забезпечуючи безпідставні вимоги позивача суд, тим самим ставить під загрозу права ОСОБА_1, як законного власника квартири АДРЕСА_1

В зв'язку із зазначеним заявник просив суд скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 06. 08. 2014 року.

Сторони в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України, питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи та подану заяву, суд приходить до наступного.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 06. 08. 2014 року вжито заходи забезпечення позову, а саме накладено арешт на квартиру розташовану за адресою АДРЕСА_1 та заборонити вселення будь яких осіб до квартири.

Заявник вважаючи вищезазначену ухвалу суду такою, що порушує його право власності на майно, просив суд про задоволення заяви, на що слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

Так, в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до Кредитної спілки "Володар", ОСОБА_1, третя особа: Державний реєстратор реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві - Соколянський Дмитро Вікторович - про визнання незаконною реєстрації права власності на квартиру та визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири.

На даний час справу по суті не вирішено, а тому відсутні підстави для скасування заходів забезпечення позову, в зв'язку з чим заява про скасування заходів забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 151, 154 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

Суддя: