ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1417/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" січня 2015 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Ляшенко Ю.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні спільним майно та дотримання правил добросусідства, зобов»язання не чинити дії, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні спільним майно та дотримання правил добросусідства, зобов»язання не чинити дії. Мотивуючи свої вимоги тим, що спірна квартира АДРЕСА_1, є дворівневою, складається із 5 - ти житлових кімнат, кожна із яких площею 15, 6 кв м, 15, 9, 16, 0, 14, 7, 10, 8 кв м, відповідно, та є окремими/ізольованими. Вказана квартира знаходиться у спільній частковій власності, за якою вона володіє 15/100 частиною квартири на підставі договору купівлі-продажу частини квартири від 24 березня 2013 року, інша частина квартири перебуває у власності відповідачів. Порядок користування спірною квартирою склався таким чином, що вона займає найменшу кімнату площею 10, 8 кв м, а відповідачі інші більші кімнати площею 15, 6 кв м, 15, 9, 16, 0, 14, 7 кв м. Між ними виникають конфлікти з приводу користування житлом загального користування, вирішити які вони в позасудовому порядку не можуть, що й стало підставою для звернення до суду з даним позовом. Окрім того, оскільки відповідачі безпідставно чинять їй перешкоди в користуванні квартирою, ображають, висловлюють принизливі вислови із застосуванням нецензурної лексики тощо, погрожують, що стало наслідком звернення до правоохоронних органі тощо, просить зобов»язати їх не чинити вказаних пропитаправних дій й дотримуватися правил добросусідства.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_2 позовні вимоги підтримала з тих же підстав та просила задовольнити: зобов"язати відповідачів не чинити їй перешкод в користуванні підсобними/допоміжними приміщеннями та приміщення побутового/загального користування в квартирі АДРЕСА_1, й дотримуватись правил добросусідства.

В судовому засіданні відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 позовні вимоги не визнали, просили відмовити у їх задоволенні за безпідставністю та недоведеністю вимог. При цьому, визнали, що їх поведінка щодо недотримання правил добросусідства пов»язана з неналежною поведінкою самої позивачки, яка провокує їх на порушення вказаних правил.

Вислухавши пояснення сторін, їх доводи та заперечення, свідчення свідків ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з"ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об"єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав.

Судом встановлено, що спірна квартира АДРЕСА_1, є дворівневою, складається із 5 - ти житлових кімнат, кожна із яких площею 15, 6 кв м, 15, 9, 16, 0, 14, 7, 10, 8 кв м, відповідно, та є окремими/ізольованими (а.с.7,8).

Вказана квартира знаходиться у спільній частковій власності сторін, за якою позивачка володіє 15/100 частиною квартири на підставі Договору купівлі-продажу частини квартири від 24 березня 2013 року (а.с.6), інша частина квартири перебуває у власності відповідачів.

Порядок користування спірною квартирою склався таким чином, що позивачка займає найменшу кімнату площею 10, 8 кв м, а відповідачі інші більші кімнати площею 15, 6 кв м, 15, 9, 16, 0, 14, 7 кв м.

Сторони між собою не перебувають у родинних відносинах, користуються квартирою як комунальною: кожен із них займає свою кімнату, а підсобні/допоміжні приміщеннями та приміщення побутового/загального користування перебувають у спільному користуванні.

Між ними виникають конфлікти, які мають триваючий характер з часу вселення в квартиру позивачки, а саме з березня 2013 року, з приводу користування житлом загального користування: кухнею, коридорами тощо, вирішити які вони в позасудовому порядку не можуть. Суд вважає, що вказані конфлікти пов»язані із різницею соціального становища, віку, відсутності родинного зв»язку сторін тощо. Окрім того, відповідачі під час конфліктних ситуацій ображають, висловлюють принизливі вислови із застосуванням нецензурної лексики тощо до позивачки, іноді погрожують, що стало наслідком її звернення до правоохоронних органів (а.с.9).

Відповідачі в судовому засіданні визнали, що їх поведінка щодо недотримання правил добросусідства пов»язана з неналежною поведінкою самої позивачки, яка провокує їх на порушення вказаних правил. Так, вони не задоволені тим, що вона включає світло на кухні ввечері, коли вони сплять тощо. Тобто, ці суперечності носять комунальних характер.

Добросусідство - це відносини між сусідами, морально-етичні правила та дружні стосунки, які властиві для сусідів, їх умови співіснування, сусідські права та обов'язки.

Відповідно, власники/співвасники та користувачі квартири (сусіди) повинні обирати такі способи використання житла, які відповідають його цільовому призначенню та при яких власникам/користувачам завдаватиметься найменше незручностей. Недотримання цих приписів призводить до порушень правил добросусідства та до конфліктів між власниками/сусідами.

Право добросусідства в суб?єктивному аспекті являє собою сукупність прав власників/користувачів житла на найбільш повне, безпечне та комфортне його використання відповідно до його цільового призначення. Цим правам кореспондує сукупність обов?язків власників/користувачів сусіднього житла, які полягають у зміні характеру чи припиненні здійснюваної ними діяльності, яка хоча не суперечить цільовому призначенню належного їм житла, але негативно впливає на сусідів (сусіднє житло).

Згідно з ч.2 ст. 382 Цивільного Кодексу власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності 1) приміщення загального користування, 2) опорні конструкції будинку, 3) механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також 4) споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку.

Власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку (ч.ч.1,2 ст. 383 ЦК України).

Суд вважає, що вимоги позивача про зобов»язання відповідачів не чинити йому перешкод в користуванні спірною квартирою є доведеними та обґрунтованими за своєю правовою природою, що не спростовується відповідачами, й підтверджено показами свідків, допитаних в ході розгліду справи ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9

З метою уникнення конфліктних ситуацій квартирі, суд приходить до висновку про необхідність дотримання сторонами правил добросусідства із зобов»язанням відповідачів не чинити перешкод позивачці в користуванні підсобними/допоміжними приміщеннями та приміщення побутового/загального користування в квартирі АДРЕСА_1.

Правовою підставою вказаних вимог є положення ст. 391 ЦК України, яке визначає право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Таким чином, позивач звернувся до суду з негаторним позовом, підставою для подання якого є вчинення дій, які ускладнюють здійснення власником повноважень користування та розпорядженням майном. Однією з умов подання такого позову є триваючий характер правовідношення і його наявність в момент подання та розгляду позову.

Так, в судовому засіданні доведений факт, триваючий й на день розгляду справи, порушення з боку відповідачів правил добросусідства.

За таких підстав позов є обґрунтованим, доведеним, таким, що підлягає задоволенню; підстав, що спростовують позовні вимоги судом не встановлено.

Приймаючи до уваги предмет даного спору, наслідки його розгляду судом, суд вважає за необхідне застосувати положення частини першої статті 88 ЦПК України.Так стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Позивачем при подачі позову до суду сплачено судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп. (а.с.1), який підлягають стягненню з відповідачів на користь позивача.

На підставі вищевикладеного, ст.ст. 382, 383, 391 ЦК України, з урахуванням загальних правил про добросусідство, керуючись ст.ст. 6, 7, 10, 15, 57, 60, 195, 196, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 293, 294 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні спільним майно та дотримання правил добросусідства, зобов»язання не чинити дії, задовольнити.

Зобов"язати ОСОБА_3, ідентифікаційний код платника податків - НОМЕР_1, ОСОБА_4, ідентифікаційний код платника податків - НОМЕР_2, ОСОБА_5, ідентифікаційний код платника податків - НОМЕР_3, ОСОБА_6, ідентифікаційний код платника податків - НОМЕР_4, не чинити перешкод ОСОБА_2 в користуванні підсобними/допоміжними приміщеннями та приміщення побутового/загального користування в квартирі АДРЕСА_1, й дотримуватись правил добросусідства.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 на користь ОСОБА_2 243 (двісті сорок три) грн. 60 (шістдесят) коп. - судового збору.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Коренюк А.М.