УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 642/7625/15-ц

Провадження № 2/642/2225/15

23 листопада 2015 року суддя Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук О.П. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

встановив:

відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, звернулася в суд із зустрічним позовом про поділ майна подружжя.

У своєму зустрічному позові вказала ціну позову у розмірі 48 720,00 грн.

Разом з тим, з позовних вимог вбачається, що ОСОБА_1 просить суд визнати за нею право власності на квартиру № 42 за адресою : м.Харків, вул.Борзенко, 9/1.

Відповідно до ст.80 ЦПК України, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Процесуальним законом обовязок визначення ціни позову покладається на позивача.

Вказана позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості 4-кімнатної квартири загальною площею 81,4 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позову майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Разом з тим, позивач сплатила судовий збір у розмірі 487,20 грн. та надала до суду клопотання про розстрочення сплати решти судового збору, вказавши, що визначення розміру судового збору повязано з вартісною оцінкою майна, яка потребує спеціальних знань, а тому вважає за доцільне відстрочити частину судового збору, яка буде в подальшому визначена виходячи з оціненою вартістю спільного майна подружжя.

Проте, позивачем не зазначено, у який саме спосіб і у які строки буде проведена оцінка вказаного спірного майна.

Згідно ч.1 ст.82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Виходячи з вказаних положень закону, у суду є право відстрочити чи розстрочити сплату судового збору на визначений строк, лише враховуючи скрутний майновий стан позивача. Інших підстав для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору законом не передбачено.

Крім того, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору повинно бути відмовлено та відповідно до ст. 121 ЦПК України, позов підлягає залишенню без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків, а саме для визначення ціни позову та доплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху та надати термін для усунення недоліків, який згідно вимог ст. 121 ЦПК України не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала щодо визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку, через суд першої інстанції, протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: