Номер справи 623/4949/15-ц
Номер провадження 2/623/1284/2015
РІШЕННЯ

іменем України

18 листопада 2015 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого - судді: Вергун І. В.

при секретарі: Ардашевій Я. В.

за участю судового розпорядника: Павлюченко Т. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізюмі справу за позовом ОСОБА_2 до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В с т а н о в и в:

В листопаді 2015 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування свого позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його дружина ОСОБА_3 Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру, яка розташована в АДРЕСА_1. Спадщину прийняв фактично, мешкає в квартирі, володіє правовими документами на спадкову квартиру. В зв'язку з похилим віком та станом здоров'я не встиг своєчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Представник позивача надала суду письмову заяву про розгляд справи без її присутності, позовні вимоги ОСОБА_2 просить задовольнити в повному обсязі.

Відповідач, Ізюмська міська рада Харківської області, надала суду письмову заяву де просить суд слухати справу без участі її представника. При вирішенні справи по суті покладається на розсуд суду.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.

Судовим розглядом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть ( а.с.11).

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 19 квітня 1960 року уклали шлюб, та ОСОБА_3 було присвоєно прізвище ОСОБА_3 (а.с.8).

Покійній ОСОБА_3 на підставі договору купівлі - продажу від 02 липня 2002 року, який був посвідчений державним нотаріусом Ізюмської державної нотаріальної контори , Живолуп І. П. та зареєстрований в реєстрі за № 3-1234, належала квартира АДРЕСА_1 ( а.с.9).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини ( ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її ( ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

-у спадкоємця була перешкода для подачі такої заяви;

-ці обставини визнані судом поважними.

Згідно роз'яснень, викладених в абзаці 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій.

Зважаючи на те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначиться судом у кожному випадку виходячи з конкретних обставин справи.

Відповідно до положення ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.

Суд оцінює належність, допустимість,достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, суд вважає, що причини, вказані позивачем, є поважними, тому йому слід визначити додатковий строк для подання заяви до державної нотаріальної контори для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3, яка проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1, в два місяці, починаючи з 18 листопада 2015 року.

Керуючись статтями 10,11,209,212,214-215, 218 ЦПК України, статтями 1222,1220,1270, ч. 3 1272 ЦК України, суд

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 додатковий строк для подачі заяви до державної нотаріальної контори для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3, яка проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1, в два місяці, починаючи з 18 листопада 2015 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Ізюмського міськрайонного суду І. В. Вергун