СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Грінченко Є.С.,

представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

представника третьої особи Галка Ю.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_7, про визнання договору дарування квартири недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

20.11.2014 позивач звернувся до суду із зазначеним позовом.

Ухвалою суду від 21 квітня 2015 року відкрито провадження у справі.

12.08.2015 третя особа подала через канцелярію суду заяву про відвід головуючого у справі, мотивований з урахуванням пояснень її представника в судовому засіданні тим, що в них наявні всі підстави стверджувати про упередженість суду і відсутність у останнього ознаки об`єктивного розгляду справи, оскільки після того як ОСОБА_7 10 серпня 2015 року було залучено за її клопотанням до участі в даній справі в якості третьої особи, суд проігнорував її вимоги щодо надання достатнього часу для ознайомлення із матеріалами справи, а саме декілька днів або тижнів, не створив належні умови під час такого ознайомлення, оскільки в приміщенні канцелярії суду, де таке ознайомлення відбувалося, їй та її представнику не надали стільці і окремий стіл для їх розташування і більш зручного для них узгодження процесуальної позиції по справі, що суд фактично розглядає не один позов, а три чи чотири, що було ними безпосередньо виявлено під час такого ознайомлення, і що суд взагалі здійснив втручання в автоматизовану системи розподілу справ між суддями і протиправно розглядає дану справу, тому що як третя особа і її представник з`ясували ввечері 10 серпня 2015 року після судового засідання шляхом використовування загальної мережі «Інтернет», а саме ресурсу «ЄДРСР» головуючим у справі винесено 2 взаємовиключні ухвали по цій справі: одна датована березнем місяцем про повернення позову через не усунення недоліків, а вже через місяць - про відкриття провадження у справі.

Сама третя особа в судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи. Більше того, як вбачається з журналу судового засідання від 10.08.2015 року безпосередньо із третьою особою було узгоджено наступну дату судового засідання. Відтак, суд вважав за можливим за викладених обставин, розглянути справу за її відсутності.

Представники позивача та відповідача в судовому засіданні, кожний окремо, заперечували проти задоволення даної заяви за наведеними обґрунтуваннями, представник позивача окремо зауважив, що він також не в повній мірі довіряє даному складу суду, проте на даний час окремої заяви не має.

Заслухавши сторони та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях постійно наголошує на тому, що особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана в жодному разі не зловживати своїми процесуальними правами, не вчиняти формальних дій, які можуть призвести до необґрунтованого зволікання із вирішенням справи по суті.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_7 в судовому засіданні 10.08.2015 заявила клопотання про залучення її до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, при цьому, зазначала, що вона, як дружина відповідача по справі на даний час перебуває із ним в стані розлучення та поділу сумісно набутого за час шлюбу майна, і таким чином вважає, що вирішення даної справи може стосуватися її прав та майбутніх обов`язків. Також було заявлено клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення.

Суд задовольняючи обидва клопотання, оголосив відразу перерву для надання часу на ознайомлення.

Як вбачається із розписки представника третьої особи, з матеріалами справи вони ознайомилися. При цьому, будь-яких зауважень чи застережень немає.

Після перерви розгляд справи було продовжено. Під час надання пояснень у справі, зокрема, відповіді на запитання представників сторін, третя особа зазначила, що вона втомилася і що її вдома чекають діти. Суд з урахуванням зазначеного, також зважаючи на те, що робочий час вже закінчився після узгодження наступної дати судового розгляду оголосив перерву.

Натомість, як зазначено судом вище, третя особа судовий розгляд справи проігнорувала, не з`явившись в судове зсідання по справі на 10.30 годин, що не завадило з`явитися в канцелярію суду і подати дану заяву про відвід головуючого у справі в цей же день до 10.30 ранку. При цьому в самому судовому засіданні її представник зазначав про неможливість розгляду справи за відсутності третьої особи.

Суд погоджується з твердженнями представника відповідача про те, що така поведінка може свідчити про зловживання третьою особою своїми правами.

Щодо обов`язків головуючого у справі забезпечувати осіб, які приймають участь у справі меблями чи окремими кімнатами для зручності їх ознайомлення із матеріалами справи, в тому числі копіювальною технікою, то такі обґрунтування заяви про відвід головуючого у справі суд вважає неспроможними і акцентує знову увагу представника третьої особи на те, що нею особисто написана розписка про те, що з матеріалами справи вона ознайомлена.

Щодо наявності в ЄДРСР двох, як зазначила, представник третьої особи взаємовиключних ухвал по цій справі, то суд звертає увагу представника, що ці ухвали наявні не тільки в мережі «Інтернет», але і в матеріалах даної справи, з якими вона, до речі і ознайомлювалася напередодні (а.с.17, 49)

Така заявлена підстава свідчить, на думку суду, або про неуважність представника третьої особи у справі, або у намаганні останньої вчинити тиск на суд, що є неприпустимим.

Щодо звинувачень у втручанні головуючого в автоматизовану систему розподілу справ між суддями, то слід зазначити, що це є кримінально караним діянням, і представник третьої особи, надаючи свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, як юридично обізнана особа, як ніхто інший повинна розуміти, що стверджувати про ймовірно вчинення такого правопорушення головуючим навіть без подання відповідної заяви про злочин може бути розцінено судом також як намагання вчинити тиск на суд.

Відповідно до норм Конституції судді при здійсненні правосуддя незалежні й підкоряються лише закону, а вплив на них у будь-який спосіб забороняється. Незалежність і недоторканність суддів є невід'ємними складовими їхнього статусу та гарантуються Конституцією та законами України.

Гарантії незалежності і недоторканності суддів як носіїв судової влади та самостійності судів як судових органів визначено Конституцією та законами України. Недопустимо втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, прояв неповаги до суду та встановлено відповідальності за такі діяння.

Недоторканність суддів не є особистим привілеєм, а як один з елементів статусу суддів має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя незалежним, неупередженим і справедливим судом. При чому заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання посади судді (статті 3, 8, 55 Конституції України)

Так, статтями 20, 21 ЦПК України передбачені певні підстави для відводу судді, серед них, зокрема, заінтересованість у результатах розгляду справи, інші обставини, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості судді. Наведений в цих статтях перелік не є вичерпним. Разом з тим, обставини, які також можуть бути підставою для відводу, мають бути достатніми для того, щоб можна було стверджувати про зацікавленість того чи іншого судді в розгляді конкретної справи чи можливо викликати у стороннього спостерігача сумніви у його (головуючого) безсторонності.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об'єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Таким чином, суд приходить до висновку про безпідставність зазначених третьою особою та її представником обґрунтувань відводу головуючого у справі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.20-21, 23-24 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви про відвід - відмовити.

Роз`яснити адвокату Галка Юлії Дмитрівні, яка представляє інтереси третьої особи по справі, можливість в будь-який час звернутися до суду із заявою про ознайомлення з матеріалами справи і зробити це в будь-який час роботи суду.

Судовий розгляд справи продовжити в том же складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.С. Кицюк