РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/559/15-ц

Провадження: 2/643/1524/15

16.04.2015 року Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Довготько Т.М.,

при секретарі - Бахметьєвій Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом.

В обґрунтування пред'явлених позовних вимог посилається на те, що 08.02.2008 року вона вперше одружилася з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 шлюб було розірвано Московським районним судом м.Харкова. 13.06.2014року вона вдруге зареєструвала шлюб з відповідачем у Київському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції за актовим записом № 310. Сімейні стосунки з відповідачем погіршились внаслідок відсутності взаєморозуміння, різних поглядів на сімейні відносини, родинні обов'язки з ведення спільного господарства. З відповідачем вони не проживають, матеріальної допомоги він не надає.

У судовому засіданні позивач підтримала свої вимоги, з підстав викладених у позові, наполягала на розірванні шлюбу. Крім того, зазначила, що в строк для примирення відповідач не здійснив жодної спроби для примирення.

Відповідач в судовому засіданні проти позову заперечував, пославшись на те, що позов заявлений з формальних підстав, вказав на те, що він бажає зберегти шлюб. Виходячи із наведених обставин, у задоволенні позову просив відмовити. Також, зазначив, що в строк для примирення, дійсно, ніяких спроб для примирення з позивачкою не здійснював, оскільки 3 тижні працював у Харківській області.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав:

Судом установлено, що 13.06.2014 року сторони зареєстрували шлюб у Київському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, про що зроблено відповідний актовий запис № 310, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1, виданим 13.06.2014 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції /а.с.5/.

Від спільного життя мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.4/.

Встановлено, що з листопада 2014 року сторони разом не проживають, спільного господарства не ведуть, подружніх відносин не підтримують.

Відповідно до ст.111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Відповідно до Ухвали Московського районного суду м. Харкова від 16.03.2015 року за клопотанням відповідача, судом, сторонам наданий строк для примирення терміном в 1 місяць.

Після відновлення провадження у справі у зв'язку із закінченням терміну на примирення, позивач наполягала на розірванні шлюбу у судовому засіданні.

Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.

Відповідно до ст.109 СК України, шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред'явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Таким чином, зважаючи, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, а тому вони сімейних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть, зважаючи на відсутність волевиявлення позивача щодо примирення з відповідачем, суд вважає, що збереження сім?ї сторін є неможливим, а шлюб підлягає розірванню.

При цьому задовольняючи позовні вимоги, суд виходить із того, що в ході розгляду справи не встановлено обставин, які свідчать про те, що надання строку для примирення сторонам на максимальний терміні дійсно допоможе збереженню сім`ї, а розірвання шлюбу буде суперечити моральним засадам суспільства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.105 ч.3, 112, 114 ч.2 СК України, ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212, 213-215,218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 13.06.2014 року у Київському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 310 - розірвати.

Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 залишити без змін «ОСОБА_1».

Копію рішення направити до Московського відділу реєстрації актів цивільного стану м. Харкова для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про реєстрацію шлюбу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Московського районного

суду м. Харкова Т.М.Довготько