Головуючий суддя в суді І інстанції
Справа № 374/436/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

19 листопада 2015 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді: Козіної С.М.,

при секретарі: Маламан Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

26.10.2015 до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, в якій позивачка просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_3, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище "ОСОБА_2", визначити постійне місце проживання спільного сина за її місцем проживання.

Обгрунтовуючи свої позовні вимоги позивачка вказала, що 09.10.2010 вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_3 Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Сімейні відносини між сторонами зіпсувалися, сторони не розуміють один одного, не зійшлись характерами та поглядами на життя. Кожен з них має діаметрально протилежні погляди на сімейні та життєві цінності. Почуття взаємної любові та поваги між сторонами поступово були втрачені, що в кінцевому результаті привело до фактичного припинення шлюбних відносин.

Ведення спільного господарства та сумісне проживання було припинено більше року тому.

Відповідач не відмовляється, що після розірвання шлюбу він братиме безпосередню участь у матеріальному утриманні сина та у його подальшому вихованні, і не заперечує проти того, що син залишиться проживати разом з позивачкою.

Позивачка вважає, що в подальшому збереження шлюбу недоцільне, поновлювати стосунки вона не має бажання.

Позивачка ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилась з поважних причин, надала суду заяву, згідно якої остання позовні вимоги підтримала в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені вище, проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився з невідомих суду причин, про час, день та місце слухання справи був повідомлений належним чином.

Зважаючи на викладене вище, суд прийняв рішення про заочний розгляд відповідно до ст. 169, 224, 225 ЦПК України, оскільки позивач проти такого порядку не заперечувала, згідно з її заявою від 19.11.2015. Заочний розгляд справи відбувається за відсутності відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, на підставі ухвали про заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення повністю, обгрунтовуючи своє рішення нижчезазначеними доказами.

Судом встановлено, що подружжя припинило шлюбні відносини, сторони не ведуть спільного господарства.

Крім того, позивачка підтримала свої позовні вимоги та наполягає на розірванні шлюбу.

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки й чоловіка.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб між сторонами може бути розірвано, коли буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення.

Судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя суперечить інтересам позивача, що має істотне значення.

Згідно з свідоцтвом про народженя серії НОМЕР_1 від 21.12.2011 (а.с. 6) у позивачки та відповідача є неповнолітній син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно з п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" від 21.12.2007 року № 11 у випадку коли при розірванні шлюбу в судовому порядку встановлено, що подружжя не досягло згоди про те, з ким із них будуть проживати неповнолітні діти, про порядок та розмір виплати коштів на утримання дітей, дружини (чоловіка), а також про поділ спільного майна подружжя, або буде встановлено, що такої згоди досягнуто, але вона порушує інтереси дітей чи одного з подружжя, суд вирішує зазначені питання по суті одночасно з вимогою про розірвання шлюбу з дотриманням закону, який регулює ці правовідносини.

Сторони дійшли згоди, що після розірвання шлюбу неповнолітній син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, буде проживати разом з матір'ю і перебувати на її утриманні.

У силу ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року) в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.

З аналізу норм сімейного законодавства вбачається, що у тому разі, коли батьки дитини спільно не проживають, право визначати місце проживання дитини залишається за кожним з батьків. Питання про визначення місця проживання дитини має вирішуватись не тільки з урахуванням інтересів кожного з батьків, а перш за все з урахуванням прав та законних інтересів дитини - її права на належне батьківське виховання, яке повною мірою може бути забезпечене тільки обома батьками; права на безперешкодне спілкування з кожним з батьків, здійснення обома батьками якого є запорукою нормального психічного розвитку дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно з ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 від 09.10.2010 (а.с. 5), після реєсрації шлюбу позивачці було присвоєно прізвище "ОСОБА_2". Таким чином, після розірвання шлюбу вона має право залишити прізвище "ОСОБА_2".

Згідно з ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Факт сплати позивачкою судового збору в сумі 487 (чотириста вісімдесят сім) гривень 20 копійок підтверджується квитанцією від 26.10.2015 року (а.с. 1).

Таким чином, з відповідача ОСОБА_3 слід стягнути на користь позивачки ОСОБА_2 487 (чотириста вісімдесят сім) гривень 20 копійок судового збору.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 10, 105, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст. 3, 4, 88, 208, 209, 213, 215, 218, 224-226 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, - задовольнити в повному обсязі.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, який зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Пролетарського районного управління юстиції у м. Донецьку Донецької області, актовий запис № 190 від 09.10.2010, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище - ОСОБА_2.

Неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишити на утриманні та вихованні матері - ОСОБА_2.

Стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 487 (чотириста вісімдесят сім) гривень 20 копійок.

На підставі ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України після набрання рішенням законної сили, направити його до Відділу реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до Апеляційного суду Київської області в загальному порядку.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого Цивільним процесуальним кодексом України.

Суддя: