АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/ 984/2015 Головуючий у 1-й інстанції: Лук'яненко Л.М.
Доповідач Кравець В.А.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі :

Головуючої - Кравець В.А.,

Суддів - Семенюк Т.А., Шиманського В.Й.

при секретарі - Круглику В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 20 листопада 2014 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування квартирою,

В С Т А Н О В И Л А :

У жовтні 2014 року позивач звернувся до суду із позовом, в якому просив встановити порядок користування жилим приміщенням в порядку, передбаченому законодавством.

Ухвалою від 28 жовтня 2014 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання ухвали.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 20 листопада 2014 року - заяву визнано неподаною та повернуто ОСОБА_1

Не погоджуючись з ухвалою суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати її, посилаючись на те, що ухвала є незаконною та необґрунтованою, постановленою з порушенням норм процесуального права.

Зазначив, що суд не розглянув його вимоги по суті.

Заслухавши доповідь судді Кравець В.А., обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав:

Визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її, суд виходив з того, що відповідно до встановленого в ухвалі строку для усунення недоліків ОСОБА_1 не виконав вимоги суду.

Проте, в повній мірі з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

За правилами ч.3 ст. 303 ЦПК апеляційний суд не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення.

Відповідно до ч.1, 2 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

В ухвалі від 28.10.2014 року суд першої інстанції навів перелік недоліків, які мав усунути позивач , а саме:

· зазначити зміст позовних вимог , конкретизувати , вказати норму закону, на яку посилається позивач;

· зазначити докази,що підтверджують кожну обставину, а саме в матеріалах справи відсутній поетажний план квартири;

· викласти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

На виконання вимог ухвали ОСОБА_1 надав суду позовну заяву з усуненими недоліками і зазначив зміст своїх вимог з посиланням на докази та викладенням обставин справи так, як вважав за потрібне.

Відповідно до ч.2 ст. 11 ЦПК України, позивач розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.

Згідно з п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України у позовній заяві мають бути зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, проте ст.131 ЦПК України передбачено, що докази сторонами можуть надаватися до або під час попереднього судового засідання, або до початку розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.7 ст. 130 ЦПК України питання про необхідність проведення попереднього судового засідання вирішується суддею під час відкриття провадження у справі.

Зазначена норма процесуального права говорить про те, що всі питання, які виникають щодо процедури проведення судового засідання, можуть бути вирішені в попередньому судовому засідання

Разом з тим, суд першої інстанції в порушення норм процесуального права вказав, що позивач не конкретизував позовні вимоги, що саме (яку частину, кімнати, квартири йому, яку іншим членам сім'ї з мотивацією цих вимог), оскільки конкретизація та уточнення позовних вимог проводиться на стадії попереднього судового засідання.

Крім того, позивач вказав предмет позову - розподіл житлової площі квартири в натурі між власниками (виділення частки) та вказав на мотиви звернення до суду - бажання стати на квартирний облік, оскільки в квартирі проживає 4 особи, серед яких є інваліди, та просив поділити житлову площу квартири між співмешканцями, враховуючи встановлений порядок, передбачений чинним законодавством, і той фактор, що ОСОБА_2 інвалід II групи, а ОСОБА_4 - інвалід третьої групи.

Враховуючи те, що позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху та в подальшому повернута з підстав не конкретизації вимог, ухвала суду про визнання заяви неподаною та повернення її не ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Апеляційна інстанція також вказує на те, що повернення позивачу його позовної заяви з підстав, що вказані в ухвалі суду від 20.11.2014 року є фактичною відмовою у доступі до правосуддя, оскільки законодавець передбачив усунення таких недоліків заяв наявністю попереднього судового засідання, де ч.6 ст. 130 ЦПК України передбачено, якщо спір не врегульовано у порядку, визначеному частиною третьою цієї статті, суд:

уточнює позовні вимоги або заперечення проти позову;

вирішує питання про склад осіб, які братимуть участь у справі;

визначає факти, які необхідно встановити для вирішення спору і які з них визнаються кожною стороною, а які підлягають доказуванню;

з'ясовує, які докази подані чи подаються на попередньому судовому засіданні кожною стороною для обґрунтування своїх доводів чи заперечень щодо невизнаних обставин.

Відповідно до п.3 ч 1.ст. 312 ЦПК України, розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду суперечить вимогам закону, а тому підлягає скасуванню з передачею питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 312-315 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 20 листопада 2014 року скасувати та передати питання щодо прийняття позовної заяви на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Головуючий Судді