Справа № 308/1157/15-ц
У Х В А Л А

09.02.2015 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й., розглянувши позовну заяву представника позивач ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції в Закарпатській області, третя особа Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_4, ОСОБА_5 про скасування рішення державного реєстратора та зобов'язання вчинення дії, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції в Закарпатській області, третя особа Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_4, ОСОБА_5 про скасування рішення державного реєстратора та та зобов'язання вчинення дії, а саме внесення запису до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно про право спільної часткової власності.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви встановлено, що предметом спору є вимоги до суб"єкта владних повноважень.

Згідно ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин та інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

З метою реалізації конституційних прав кожного на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, захисту виборчих прав, права на доступ до публічної служби тощо в Україні в системі судів загальної юрисдикції утворено адміністративні суди.

За змістом частини другої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України від 6 липня 2005 року № 2747-IV (далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Згідно з ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до п.1 ст.3 КАС України справа адміністративної юрисдикції - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з п.7 ст.3 КАС України суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ч.1, п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України до юрисдикції адміністративних судів відносяться правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій. Юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження їх дій чи бездіяльності.

Згідно з роз'яснень, що містяться у п. 27 постанови №3 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» та п. 8 постанови Пленуму ВАСУ від 20 травня 2013 року №8 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» у зв'язку із застосуванням на практиці Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» слід відмежовувати юрисдикційні питання загальних та адміністративних судів.

Так, відповідно до абзацу другого частини першої статті 2 Закону України від 1 липня 2004 року № 1952-IV "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (далі - Закон) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За змістом статті 9 цього Закону державний реєстратор є державним службовцем, крім випадку, коли державним реєстратором є нотаріус як спеціальний суб'єкт, на якого покладаються (делегуються) функції державного реєстратора прав на нерухоме майно.

Відповідно до частини другої статті 30 цього Закону дії або бездіяльність державного реєстратора, державного кадастрового реєстратора, нотаріуса, державного виконавця можуть бути оскаржені до суду. У свою чергу, під «діями» також слід розумітирішення, прийняті зазначеними суб'єктами владних повноважень з питань реєстрації. Спори, які виникають у цих відносинах, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

При цьому, вимоги про визнання незаконним та скасування свідоцтв про право власності на нерухоме майно відносяться до компетенції загальних судів, а вимоги щодо дій державних реєстраторів, пов'язаних із внесенням записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на підставі свідоцтв про право власності - до юрисдикції адміністративних судів.

Зі змісту позову вбачається, що спір виник з приводу владних управлінських функцій Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції в Закарпатській області.

Відповідач Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції в Закарпатській області у відносинах з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно є суб'єктом власних повноважень, тому даний спір відноситься до юрисдикції адміністративних судів.

Таким чином правовідносини, які виникли між позивачем та відповідачем, а саме скасування рішення державного реєстратора та зобов'язання вчинення дії реєстратора щодо проведення перереєстрації об'єктів нерухомого майна, мають публічно-правовий характер та пов"язані з здійсненням суб"єктом владних повноважень (відповідачем) своїх управлінських функцій у сфері державної реєстрації прав власності на нерухоме майно.

Вирішення таких спорів віднесено до юрисдикції адміністративних судів з урахуванням правил територіальної та предметної підсудності (ст. 17-19 КАС України).

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 15.05.2013року № К/800/2976/13.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 122 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, суддя прийшов до висновку, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а відноситься до юрисдикції адміністративних судів, у зв"язку з чим позивач має право звернутись до Закарпатського окружного адміністративного суду - за місцем своєї реєстрації та за місцем перебування відповідача (ст. 18-19 КАС України).

На підставі викладеного, керуючись ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 122 ЦПК України, ст. 17-19 КАС України, суддя,-

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження по справі за позовом ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції в Закарпатській області, третя особа Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_4, ОСОБА_5 про скасування рішення державного реєстратора та зобов'язання вчинення дії - відмовити.

Роз'яснити, що позивач має право звернутися до суду з такими самими вимогами в порядку адміністративного судочинства.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом 5 днів з дня її проголошення до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородського міськрайонний суд. Якщо ухвалу постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.Й. Данко