провадження № 2/760/7349/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 листопада 2015 року м. Київ
Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,
за участю секретаря судового засідання Бугайчука О. Р.,
за участю представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування, ухвалив таке рішення.
Позиції осіб, які беруть участь у справі:
14.09.2015 позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 (відповідач-1), ОСОБА_5 (відповідач-2), третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування на 1/9 частину квартири АДРЕСА_1.
Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 син позивача - ОСОБА_6, помер. Після його смерті право на спадкування, як спадкоємців першої черги, отримали його донька - ОСОБА_5, його дружина - ОСОБА_4 та його матір - ОСОБА_3
У зв'язку з прийняттям спадщини, у складі якої є нерухоме майно, представник позивача звернувся до державного нотаріуса П'ятої Київської державної нотаріальної контори Коробанової О. В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Позивач стверджувала, що вказаний правовстановлюючий документ зберігається у відповідачів, які відмовляють їй у його видачі.
У зв'язку з перешкодами в оформленні права на спадщину, позивач звернулася до суду і просить визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на 1/9 частину квартири АДРЕСА_2.
У судовому засіданні представники позивача позов підтримали і просили його задовольнити у повному обсязі.
Відповідачі та третя особа у судове засідання не з'явилися, хоча про дату, час і місце судового розгляду були повідомлені належним чином.
Відповідно до частини першої статті 224 ЦПК «у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи».
Враховуючи ці обставини та зважаючи на думку представників позивача, які не заперечували проти розгляду справи у відсутності відповідачів, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, з'ясувавши обставини справи, всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, суд
ОСОБА_3 є матір'ю ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2, виданим Виконавчим комітетом районної ради депутатів трудящих 06.05.1965. (а.с. 5).
05.10.1985 ОСОБА_6 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 1847. Цей факт встановлений на підставі свідоцтва про укладення шлюбу, серії НОМЕР_3 виданого Відділом ЗАГС Ленінградського району м. Києва 05.10.1985 (а.с. 42).
Від шлюбу у ОСОБА_6 та ОСОБА_4 є донька ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1. Цей факт встановлений на підставі свідоцтва про народження, серії НОМЕР_4 виданого Відділом ЗАГС Ленінградської районної Ради народних депутатів 22.07.1986 (а.с. 60).
ІНФОРМАЦІЯ_3 син позивача, ОСОБА_6, помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві 25.11.2014 (а.с. 4).
ОСОБА_3, мати померлого, та ОСОБА_4, дружина померлого, прийняли спадщину у встановленому законом порядку, подавши до нотаріальної контори відповідні заяви (а.с.39,43).
Донька померлого, ОСОБА_5, від прийняття спадщини відмовилася на користь своєї матері, ОСОБА_4, про що свідчить її заява від 08.04.2015 (а.с.56).
Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є єдиними спадкоємцями ОСОБА_6, що встановлено на підставі спадкової справи № 51/2015, відкритої П'ятою Київською державною нотаріальною конторою (а.с. 38-91).
Встановивши усі обставини справи та здійснивши загальну оцінку доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити повністю з таких підстав.
У Конституції України закріплено основні правові принципи регулювання відносин власності, головним із яких є принцип рівного визнання й захисту усіх форм власності (статті 13, 41 Конституції України).
Основоположні принципи здійснення правомочностей власника сформульовані у статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року), що набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та є складовою її правової системи відповідно до вимог статті 9 Конституції України.
З матеріалів спадкової справи випливає, що оригінал вищезазначеного свідоцтва нотаріусу не надавався.
Таким чином, нотаріус правомірно відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину з підстав відсутності оригіналу правовстановлюючого документу на спадкову квартиру відповідно до вимог статті 49 Закону «Про нотаріат», підпункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012.
Відповідно до статті 1218 ЦК «до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті».
Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.
Згідно з частиною першою статті 1261 ЦК «у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки».
Частина перша статті 1273 ЦК передбачає, що «спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини».
З копії спадкової справи, яка надійшла на запит суду, випливає, що спадкоємець за законом, донька померлого ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, подала заяву про відмову від прийняття спадщини за законом на користь дружини померлого - ОСОБА_4, яка є відповідачем-1 у справі.
Враховуючи те, що ОСОБА_5 відмовилася від прийняття спадщини на користь ОСОБА_8, до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які є спадкоємцями першої черги після померлого ОСОБА_6 і в установленому законом порядку прийняли спадщину, перейшло право власності, яке мав спадкодавець на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2.
Таким чином, ОСОБА_3 набула право власності в порядку спадкування після ОСОБА_6 на 1/9 частину квартири АДРЕСА_5, оскільки ОСОБА_5 відмовилася від прийняття спадщини на користь ОСОБА_4
Відповідно до статті 392 ЦК «власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності».
З аналізу зазначеної правової норми випливає, що позов про визнання права власності подається у випадках, коли належне певній особі право не визнається, оспорюється іншою особою, або у разі відсутності у неї документів, що засвідчують приналежність їй права. Тобто метою подання цього позову є усунення невизначеності у взаємовідносинах суб'єктів, створення необхідних умов для реалізації права й запобігання дій зі сторони третіх осіб, які перешкоджають його здійсненню. Обраний позивачем спосіб захисту порушеного права відповідає вимогам частини другої статті 16 ЦК.
Зважаючи на обставини справи, досліджені у судовому засіданні докази та системний аналіз положень чинного законодавства України, суд дійшов висновку про задоволення позову повністю.
Керуючись статтями 13, 41 Конституції України, статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року), статтями 16, 319, 321, 392, 1218, 1223, 1273 ЦК, статтями 1, 4-11, 18, 57-66, 79, 88, 157-196, 208, 209, 212-215, 218 223, 224-226 ЦПК, суд
Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_6) право власності на 1/9 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_6.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у загальному порядку.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. В. Шевченко