Справа № 369/6772/15-ц Головуючий у І інстанції Ковальчук Л. М.
Провадження № 22-ц/780/6887/15 Доповідач у 2 інстанції Яворський М. А.
Категорія 46 30.11.2015
УХВАЛА

30 листопада 2015 року м. Київ

Суддя Апеляційного суду Київської області Яворський М.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою першого заступника прокурора Київської області на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 жовтня 2015 року по справі за позовною заявою прокурора Києво-Святошинського району Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Чабани» до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «АДС», Товариства з обмеженою відповідальністю «Граніт-2000», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15 про визнання недійсним і скасування розпорядження Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області № 683 від 11.06.2009 року, скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки, витребування земельної ділянки із незаконного володіння на користь держави,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 жовтня 2015 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, перший заступник прокурора Київської області подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором, порушуючи при цьому питання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, посилаючись на те, що Законом України «Про державний бюджет України на 2015 рік» видатків на сплату прокурорами судового збору не передбачено.

Відповідно до ст. 8 Закону «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У зв'язку із цим, обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації, в тому числі Прокуратури України, із Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення чи відстрочення такої сплати.

Такі роз'яснення також містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

Виходячи із вищевикладеного, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Разом із тим, якщо стороною спору заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до ст. 82 ЦПК, то наслідки, передбачені ст. 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до п. 1.6 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI (зі змінами, внесеними згідно із Законом № 484-VIII від 22.05.2015 р.) розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 110 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви.

За правилом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за поданням позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру.

Таким чином, ставка судового збору в даному випадку становить 2 143, 68 грн.

Згідно реквізиту рахунків на 2015 рік (з 01.11.2011 код за ЄРДПОУ 02892020) для сплати судового збору апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції до апеляційного суду Київської області оплата коштів має здійснюватися на рахунок № 0001, код класифікації доходів бюджету 22030001, одержувач коштів: Київська область, банк одержувача: ГУ ДКСУ у Київській області, МФО 821018, код одержувача (код за ) .

Тобто, при сплаті судового збору поле «Призначення платежу»розрахункового документа заповнюється таким чином:

« * ; код ознаки судового збору (101) ; код клієнта за ЄДРПОУ або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз'яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір, за а/с прокурора Києво-Святошинського р-ну, Апеляційний суд Київської області. »

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Апеляційного суду Київської області в оригіналі.

Отже, за правилами ст. 297 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 названого Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст. 121 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121, 297 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання першого заступника прокурора Київської області про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 жовтня 2015 року залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків п'ять днів з моменту отримання даної ухвали, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.А.Яворський