ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1326/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"28" липня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Данилено В.В.

при секретарі - Пасько І.В..

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: головне управління юстиції у м. Києві про визнання права на обов'язкову частку квартири в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідачів, просить ухвалити рішення, яким визнати за ним в право власності на 1/3 частки квартири АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року. помер його батько - ОСОБА_5, який на праві власності, належала квартира АДРЕСА_1. За життя померлий склала заповіту, в якому заповів позивачу все своє майно де б воно не було та з чого не складалось (а.с. 4,40). На момент відкриття спадщини позивач був неповнолітнім, а тому із відповідною заявою до Сьомої Київської державної нотаріальної контори міста Києва, як законний представник звернулась мати позивача ОСОБА_6

16.01.2009 року ОСОБА_6, як законний представник, звернулась із належною заявою до приватного нотаріуса Таращанського районного нотаріального округу про приймання всієї спадщини.(а.с. 5,34). 28.04.2011року була направлення заява ОСОБА_6, до Київської нотаріальної контори про письмове роз'яснення щодо можливості оформлення спадщини за заповітом ОСОБА_5 на позивача. (а.с. 38). У відповідь на направленні заяви про отримання спадщини не було надано. Після чого 12.02.2013 року було направлено заяву до Сьомої Київської державної нотаріальної контори. У відповідь на заяву було роз'яснено, що правостановчий документ на майно ОСОБА_5 відсутній та було роз'яснено можливість звернення до нотаріуса з заявою на видачу запиту на отримання дублікату правостановчого документу.

У судове засідання позивачка не з'явилася, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся належним чином за адресою місця реєстрації проживання.

Відповідач, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся належним чином за адресою місця реєстрації проживання, а тому, відповідно до вимог ст. 224 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність останнього та ухвалити у справі заочне рішення.

Третя особа в судове засідання не з'явилися, повідомлені належним чином, надіслали свої письмові пояснення та також просила розглядати справу у її відсутність.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до слідуючого.

Дослідивши матеріали справи, матеріали спадкової справи № 1274, заведеної після смерті ОСОБА_5, оцінивши в сукупності зібрані докази та ухвалюючи рішення у відповідності до вимог ст. 215 ЦПК України, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Як вбачається з копії свідоцтва про смерть (а.с.9), ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Відповідно до ч.2 ст.370 та ч. ч. 2,3 ст.372 ЦК України у разі виділу частки, поділу майна, що є у спільній сумісній власності вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом, право спільної сумісної власності припиняється.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1, виданим 24.11.2008 року. Після його смерті відкрилась спадщина на частину квартири АДРЕСА_1..

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як вбачається з заповіту, посвідченого С,П. Швець, приватним нотаріусом Таращинського районного нотаріального округу 15.12.2006 року за реєстровим № 3819, ОСОБА_5 заповів все своє майно де б воно не було та з чого не складалось ОСОБА_2( а.с. 40)

В ст. 1241 ЦК України передбачено право на обовязкову частку у спадщині: малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обовязкова частка).

Частиною 1 статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно разом із спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Як вбачається з копії спадкової справи, яка надійшла на запит суду з Сьомої Київської державної нотаріальної контори міста Києва, сторони своєчасно, у встановлений законом 6-місячний термін, звернулись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5

Відповідно до ст. 365 ЦК України право на частку майна може бути припинено за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: частка є незначною та не може бути виділена в натурі; спільне володіння та користування майном є неможливим.

Відповідно до ст. 358 ЦК України у разі неможливості спільного користування майном, один з співвласників має право вимагати від інших співвласників матеріальну компенсацію за свою частку в майні в спільній власності.

Згідно пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у правах за позовами про захист права приватної власності" при визначенні грошової компенсації, суд повинен виходити з того, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Таким чином, судом встановлено, що була відкрита спадщина після смерті ОСОБА_5, який склав заповіт на позивача

Отже, суд вважає за можливе визнання права власності за позивачем на вказану квартиру.

Керуючись ст. ст. 10, 60, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 224-228 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: головне управління юстиції у м. Києві про визнання права на обов'язкову частку квартири в порядку спадкування - задовольнити повністю.

визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 квартири після смерті батька ОСОБА_5, а саме: квартиру АДРЕСА_1

Рішення може бути оскаржено в апеляційний суд Запорізької області через Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: