Провадження №2-3446/15
в справі №760/5853/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

при секретарі - Носачову А.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Комунального підприємства «Грушківське» Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про приведення квартири в попередній стан, відповідно до вимог проектної документації, суд,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, яким просить зобов'язати відповідачів привести квартиру АДРЕСА_1 в попередній стан відповідно до типового проекту будинку шляхом перенесення радіаторів опалення з балкону в кімнату.

Позовна заява підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.157 ЦПК України суд має розглянути справу протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі - одного місяця.

Встановлено, що провадження по даній справі було відкрито судом 27.03.2015 року.

Справа двічі, а саме 18.05.2015 року та 10.06.2015 року призначалася до розгляду.

Позивач двічі належним чином та у встановлений законом строк повідомлявся про час розгляду справи, про що свідчать зворотні поштові повідомлення, згідно з якими позивач отримував судові повістки відповідно 06.04.2015 року та 27.05.2015 року.

Про причини неявки в судові засідання представник позивача суд до відома не ставив і заяви про розгляд справи в його відсутність до суду не подав.

За змістом ч.3 ст.169 ЦПК України та п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України позовна заява залишається судом без розгляду за таких умов у сукупності: а/ належного повідомлення позивача про час і місце проведення судового розгляду; б/ позивач повторно не з»явився в судове засідання; в/від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов»язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов»язки.

Являючись ініціатором даного судового провадження, володіючи інформацією про відкриття провадження в справі та прийняття її до провадження суду, представник позивача в судові засідання не з»являється, провадженням у справі не цікавиться.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Відповідно до ч.3 ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Заборона зловживання правом міститься також у ст. 13 ЦК України.

Відповідно до ч.6 ст.13 ЦК України у разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п'ятою цієї статті, суд може зобов'язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.

За правилами ч.3 ст.207 ЦПК України суд постановлює ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з"явився в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством ,суд вважає, що позивач, звернувшись до суду з позовом, не забезпечивши явку свого представника в судові засідання двічі підряд, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу,зловживає своїми процесуальними правами, а тому суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. ст.169 ч.3, п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Справу за позовом Комунального підприємства «Грушківське» Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про приведення квартири в попередній стан, відповідно до вимог проектної документації залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення або отримання до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Суддя: