Справа № 495/1547/15-ц
Ухвала

17 березня 2015 року м. Білгород-Дністровський

Білгород - Дністровський міськрайонний суд Одеської області

у складі: головуючого одноособово судді Чебан Н.В.,

при секретарі - Ткаченко О.М.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1, яка діє в інтересах ПП «ТРК АТВ ПЛЮС» про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ПП «ТРК АТВ ПЛЮС» до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває вищевказана цивільна справа за позовом ПП «ТРК АТВ ПЛЮС» до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку.

17.03.2015 року до суду надійшла заява про забезпечення позову від представника ОСОБА_1, яка діє в інтересах ПП «ТРК АТВ ПЛЮС», у якому представник просить суд: накласти арешт на все майно відповідача ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, яке належить йому на праві власності і знаходиться у нього або у інших осіб.

Суд вважає, що вищевказана заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 15.10.2005 року між ПП ТРК «АТВ-плюс» та ОСОБА_2 був укладений трудовий договір.

Згідно довідки, виданої ПП ТРК «АТВ-плюс», 31.03.2014 року у період часу з 21-00 до 21-10 годині по пров. Веселому, 2 у м.Білгород-Дністровський з автомобіля НОМЕР_1 шляхом розбиття скла задньої правої двері було викрадено майно, належне ПП ТРК «АТВ-плюс» загальною вартістю 28395 грн.

Представник позивача у своїй заяві зазначає, що відповідач, працюючи на підприємстві не визнав свою провину та на численні прохання позивача сплатити збитки в добровільному порядку категорично відмовляється, тому необхідно вжити заходів щодо забезпечення позову для попередження умисного створення відсутності майна у відповідача шляхом накладення арешту на майно відповідача.

Згідно ч. 3 ст. 151 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд повинен оцінювати обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням наступних умов: наявності звязку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги; імовірності ускладнення виконання або невиконання судового рішення у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у звязку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками даного судового розгляду.

Постанова Пленуму Верховного ОСОБА_2 України від 22.12.2006 року №9 Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову наголошує, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу позивача та відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами та вживатися у разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття таких заходів може у майбутньому зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи вищевикладене, а також ту обставину, що позивачем не доведено на яке саме майно, що належить відповідачу необхідно накласти арешт, яким чином не накладення арешту може зробити неможливим виконання рішення суду, суд вважає заявлені вимоги представника позивача про забезпечення позову необґрунтованими та такими, які не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 151-153 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1, яка діє в інтересах ПП «ТРК АТВ ПЛЮС» про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ПП «ТРК АТВ ПЛЮС» до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя: Н.В.Чебан