Справа № 645/104/15-ц
Провадження № 2/645/630/15
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 квітня 2015 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м.Харкова в складі: головуючого - судді Шарка О.П., при секретарі Вороніної О.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 3-тя особа - Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської Ради про усунення перешкод батькові у спілкуванні з дитиною та у її вихованні,визначення графіку спілкування батька з дитиною та зобовязання вчинити певні дії,-
Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому зазначив, що з відповідачем ОСОБА_2 він проживав однією сімєю без реєстрації шлюбу з 2008 року.Від шлюбних відносин є неповнолітня дитина - донька ОСОБА_3, 02 січня 2012 року року народження, в свідоцтві про народження якої він вказаний батьком.З народження доньки позивач дуже до неї привязаний, піклувався приймав участь у її вихованні та розвитку, матеріально забезпечував сім'ю.З відповідачкою та дитиною проживали ІНФОРМАЦІЯ_1.11 червня 2014 року, повернувшись з відрядження, позивач не зміг попасти в квартиру за зазначеною адресою, так як відповідачка не пустила його до квартири. З зазначеного часу шлюбні відносини між ними були припинені. На даний час донька проживає з відповідачкою за адресою АДРЕСА_1 в квартирі, яка належить матері відповідачки. Після припинення шлюбних відносин відповідачка забороняє не тільки спілкуватися, а навіть бачитися з донькою. З червня 2014 року позивач регулярно надсилаю відповідачці матеріальну допомогу на утримання доньки в розмірі 1500 грн. щомісяця, що підтверджується квитанціями про поштові перекази. Також позивач неодноразово намагався побачитися з донькою, приходив до квартири відповідачки, але в квартиру не пускає, з дитиною спілкуватися забороняє. Дані обставини змусили позивача звернутися до суду із зазначеним позовом.
У ході судового розгляду позивач підтримав заявлені позовні вимоги надавав суду пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві та просить суд усунути перешкоди у спілкуванні та вихованні доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, встановивши спосіб його участі у спілкуванні та вихованні доньки шляхом надання систематичних побачень з дитиною, визначивши час: перша, третя субота, друга, четверта неділя кожного місяця з 10 до 18 години включно без присутності матері дитини ОСОБА_2; перший, третій вівторок та другий, четвертий четвер кожного місяця з 16 до 20 години включно без присутнсті матері дитини з можливістю перебування дитини за місцем його проживання; у літній період - 10 по 30 червня включно з можливістю виїзду до санаторних закладів або поїздки на відпочинок до моря в межах України; у день народження доньки 02 січня - з 9 до 13 години включно; у мій його народження - 28 травня - з 10 до 18 години включно; на травневі свята - з 16 години 1 травня до 16 години 2 травня. Також зобов'язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди у спілкуванні та вихованні доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, у час, встановлений для побачень, спілкування та спільного відпочинку Надав суду заяву з проханням закінчити судовий розгляд у його відсутність
Відповідач в судове засідання не з'явився, була повідомлена належ ним чином про час і місце судового розгляду справи.
Надала суду заяву про відкладення розгляду справи, оскільки була неналежно повідомлена про час та місце розгляду справи, не отримувала ухвалу про відкриття провадження у справі.
Обставини, викладені у заяві не відповідають дійсності, позовні заява надійшла в провадження судді 14.01.2015 року, відповідач неодноразово повідомлялася про час та місце розгляду справи, про що свідчать відповідні розписки, 02.03.2015 року вона вже подавала заяву про відкладення розгляду справи у звязку з необхідністю підготовки до захисту проти вимог позивача, однак до 06.04.2015 року не скористалася своїм правом подати заперечення на позовну заяву, ознайомитися з матеріалами справи.
Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи , які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явилася в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомила, про час і місце судового засідання була повідомлена належним чином.
Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України Про судоустрій та статус суддів від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Представник третьої особи надала суду висновок про визначення порядку участі позивача у вихованні малолітньої доньки.
Враховуючи, що розгляд справи відбувається у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, яг беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. ст. 11, 27, 60 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.
Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
В судовому засіданні встановлено,що згідно свідоцтва про народження серії І-ВЛ №348481 актовий запис №22 Батьком ОСОБА_3 02.01.2012 року є ОСОБА_1 а матірю ОСОБА_2.
Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.
Згідно ч. 2 ст. 150 СК України батьки зобов'язані піклуватися про здоров'я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.
За результатами розгляду звернення позивача до Управління у справах дітей департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради із заявою про визначення способу участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з нею 05 листопада 2014 р. винесено рішення №658, про встановлення фізичній особі порядку участі у вихованні дитини, встановлений порядок участі ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дочки, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, визначивши час: перша, третя субота, друга, четверта неділя місяця з 10 до 12 години у присутності матері дитини.Цим же рішенням було попереджено матір дитини, ОСОБА_2, що, перешкоджаючи зустрічам ОСОБА_1 з малолітньою дочкою, вона порушує права батька та дитини.
Статтею 153 СК України встановлено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.
Згідно ч.ч. 1-3 ст. 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини,зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.
Відповідно до ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. *
Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.
Згідно наданих та досліджених судом письмових доказів позивач працює економістом в ТОВ фірма «Скорпіон -РП», з місця роботи характеризується позитивно, що підтверджується характеристикою з місця роботи. Згідно сертифікату про проходженняч профілактичного наркологічного огляду, та медичною довідкою про проходження обовязкових попереднього та періодичного психіатричних оглядів у позивача відсутні будь-які психічні захворювання він не страждає алкоголізмом.
Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи.
Відповідно до Конвенції про права дитини, яка ратифікована постановою Верховної Ради за № 789 від 27.02.91р., в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини, держави-учасниці забезпечують у максимально можливій мірі виживання і здоровий розвиток дитини.
У відповідності до вимог ст.ст.7,155 Сімейного Кодексу України, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, які встановлені Конституцією України та Конвенцією про права дитини, а батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини.
Згідно із ст. 12 ЗУ „Про охорону дитинства" виховання в сім'ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки зобовязані виховувати дитину, піклуватися про її здоров'я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Батьки несуть відповідальність за порушення прав і обмеження законних інтересів дитини на охорону здоров'я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов'язків відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» батьки, які проживають окремо від дитини, зобов'язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.
За таких обставин суд ввжає,що можливо визначити інший спосіб моєї участі у спілкуванні та вихованні доньки, збільшивши час спілкування з дитиною, шляхом надання позивачу систематичних побачень з дитиною з можливістю спільного відвідування місць відпочинку: дитячих майданчиків, парків, зоопарків, театрів, цирку, дельфінарію та ін. та зобов'язати відповідачку не чинити перешкод у спілкуванні та вихованні доньки у час для побачень, спілкування та спільного відпочинку.
Згідно позовних вимог позивач просить суд встановити порядок його участі у вихованні малолітньої дочки, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, визначивши час: перша, третя субота, друга, четверта неділя кожного місяця з 10 до 18 години включно без присутності матері дитини ОСОБА_2; перший, третій вівторок та другий, четвертий четверг кожного місяця з 16 до 20 години включно без присутнсті матері дитини з можливістю перебування дитини за місцем його проживання; у літній період - 10 по 30 червня включно з можливістю виїзду до санаторних закладів або поїздки на відпочинок до моря в межах України; у день народження доньки 02 січня - з 9 до 13 години включно; у його день народження - 28 травня - з 10 до 18 години включно; на травневі свята - з 16 години 1 травня до 16 години 2 травня.
Згідно висновку №71 про визначення порядку участі ОСОБА_4 у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_3 Ігоровича у вихованні малолітньої доньки, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, наданого 30.01.2015 року Департаментом праці та соціальної політики Управління служб у справах дітей Харківської міської ради, враховуючи обставини справи, рекомендацію Комісії, в інтересах дитини, Управління служб у справах дітей Департаменту праці та справах дітей Департаменту праці та соціальної політики, як представник органу опіки та піклування, вважає за доцільне встановити наступний порядок участі ОСОБА_4 у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, визначивши час: 1,3 субота та 2,4 неділя з 10 год. 00 хв. до 12 год. 00 хв. у присутності матері.
Враховуючи, що позивач має нормальний психологічний контакт з дитиною, крім того, за його місцем проживання створені належні умови для перебування та сну дитини зміна способу участі у вихованні та порядку побачення з малолітньою донькою ОСОБА_3, при якому дитина буде мати можливість знаходитися деякий час з батьком, буде сприяти позитивному розвитку дитини, що повністю відповідає її інтересам.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 150, 153, 155, 157, 159 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 57, 60, 209, 212, 213, 214,215, 218 ЦПК України, суд ,-
Усунути ОСОБА_1 перешкоди у спілкуванні та вихованні доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, встановивши спосіб його участі у спілкуванні та вихованні доньки шляхом надання систематичних побачень з дитиною, визначивши час: перша, третя субота, друга, четверта неділя кожного місяця з 10 до 18 години включно без присутності матері дитини ОСОБА_2; перший, третій вівторок та другий, четвертий четверг кожного місяця з 16 до 20 години включно без присутнсті матері дитини з можливістю перебування дитини за місцем його проживання; у літній період - 10 по 30 червня включно з можливістю виїзду до санаторних закладів або поїздки на відпочинок до моря в межах України; у день народження доньки 02 січня - з 9 до 13 години включно; у день народженняІльєнка А.І. 28 травня - з 10 до 18 години включно; на травневі свята - з 16 години 1 травня до 16 години 2 травня.
Зобов'язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди у спілкуванні та вихованні доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, у час, встановлений для побачень, спілкування та спільного відпочинку
Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами , які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано, після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення , якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Головуючий суддя: