Київський районний суд м. Харкова:
головуючий - суддя Золотарьова Л.І.
за участю секретаря - Бломберус С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом першого заступника прокурора міста Харкова в інтересах Держави в особі Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, Приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_3 про визнання недійсним правочину, витребування майна з чужого незаконного володіння,-
25.09.2014 року перший заступник прокурора міста Харкова в інтересах Держави в особі Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна ХМР звернувся до суду з позовом, в якому просить: визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладений від 09.07.2014 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2; витребувати майно - спірну квартиру від ОСОБА_2 та захистити порушене право власності ХМР на спірну квартиру шляхом відновлення становища, яке існувало до порушення.
В своїх доводах посилається на те, що відповідно до витягу про право власності від 09.07.2014 року, за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на спірну квартиру. ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4. Приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_3 09.07.2014 посвідчено договір купівлі - продажу квартири по вищевказаному адресу, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, ОСОБА_2 є власником зазначеної квартири. Невстановленими особами було подано недійсні правовстановлюючі документи на спірну квартиру на ОСОБА_4, внаслідок чого було здійснено незаконне відчуження цієї квартири по підроблених документах на сторонню особу - ОСОБА_2, шляхом укладення договору купівлі - продажу. Встановлено, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 померла, тобто фактично не мала можливості здійснити 09.07.2014 угоду щодо продажу вказаної квартири. Квартира належала на праві приватної власності ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, який у вказаній квартирі був зареєстрований з 05.03.1994, знятий з реєстрації 10.06.2014 у зв'язку із смертю. Таким чином, відповідно до ст.ст. 203, 2015 ЦК України наявні підстави для визнання договору купівлі-продажу квартири від 09.07.2014 року недійсним та витребування спірної квартири у відповідача.
Прокурор прокуратури м. Харкова в судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Представник Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна ХМР не з'явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечував, просив позов задовольнити.
ОСОБА_2 не з'явився, про день та місце слухання справи був повідомлений своєчасно та належним чином, причину неявки суду не сповістив.
Приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_3 не з'явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, щодо вирішення спору поклалася на розсуд суду.
Суд розглядає справу у відсутність відповідача відповідно до ст.ст. 224, 225 ЦПК України.
Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до Статуту територіальної громади міста Харкова, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 04.07.2007 №121/07 та зареєстрованого згідно свідоцтва № 2 від 16.07.2007 Харківським міським управлінням Міністерства юстиції України, Міська рада є представницьким органом територіальної громади, що здійснює від її імені та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України і законами України, а також приймає від її мені рішення.
Відповідно до Положення про Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 24.11.2010 №07/10, метою діяльності Управління є збереження та примноження комунальної власності територіальної громади м. Харкова, створення умов для ефективного її використання, забезпечення дохідної частини бюджету міста.
На Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради покладено повноваження представляти інтереси Харківської міської ради у судових органах з питань комунальної власності територіальної громади м. Харкова.
Пред'явлення прокурором даного позову в інтересах держави в особі Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради обумовлено необхідністю збереження та примноження комунальної власності територіальної громади м. Харкова, створення умов для ефективного її використання, забезпечення дохідної частини бюджету міста, що відповідає завданням, покладеним на позивача вищезазначеним рішенням Харківської міської ради.
Викладене є підставою для звернення прокурора до суду з позовом про визнання спірного договору купівлі-продажу квартири недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння.
Разом з тим, державним реєстратором прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3, розглянувши заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на квартиру АДРЕСА_1 та документів, поданих для проведення державної реєстрації, прийняту 09.07.2014 року о 17:06:23 за р.н. № 7324359, яку подала ОСОБА_4, прийнято рішення №14330679 від 09.07.2014 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на вищевказану квартиру за суб'єктом: ОСОБА_4
09.07.2014 року о 17:22:24 приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_3 надано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1.
Відповідно до інформації КП "Харківське міське БТІ" № 729/3 від 11.08.2014, довідка КП "Харківське міське БТІ" №792979 від 09.07.2014, виданої на ім'я ОСОБА_4 про характеристики вказаної квартири, за запитом приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_3 від 08.07.2014 за №258/01-16 - не видавалася. Приватні та державні нотаріуси з запитами від 08.07.2014 за №258/01-16 про характеристики зазначеної квартири до КП "Харківське міське БТІ" не зверталися (а.с. 16).
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 29).
Відповідно до довідки Фрунзенського РВ у м. Харкові ГУ ДМС України в Харківській області від 12.08.2014 року, паспорт ОСОБА_4 не здано у зв'язку з державною реєстрацією смерті за період з 23.02.2013 року до ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 28,29)
09.07.2014 року між ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 (продавцем) та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 (покупцем) укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_3 (а.с.20)
Державним реєстратором прав на нерухоме майно приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_3, розглянувши заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, прийняту 09.07.2014 о 18:18:01 за р.н. №7325574, яку подав ОСОБА_2 на квартиру, та документів, поданих для проведення державної реєстрації, прийнято рішення №14332818 від 09.07.2014 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 (а.с.22)
У вищевказаному витязі зазначено, що власник спірної квартири є ОСОБА_2
Судом встановлено, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2, яка виступала стороною договору купівлі-продажу від 09.07.2014 року у якості продавця - померла ІНФОРМАЦІЯ_4, тобто вона фактично не мала можливості здійснити угоду щодо продажу спірної квартири.
Відповідно до ч. 2 ст. 203 ЦК України, особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.
Відповідно до вимог ст. 25 ЦК України, здатність мати цивільні права та обов'язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження, припиняється - у момент її смерті.
Згідно з ч. 1 ст. 30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними.
Таким чином, здатність мати цивільну правоздатність та дієздатність має лише жива людина.
Враховуючи, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4, то при укладанні спірного договору купівлі-продажу від 09.07.2014 року вона не мала цивільної правоздатності та дієздатності, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 203 ЦК України.
Відповідно до вимог ч. 3 ст.203 ЦК України, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Однак, укладення спірного договору не могло відповідати внутрішній волі ОСОБА_4, оскільки ця ознака правочину є притаманною лише живій особі.
Згідно з ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов'язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов'язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину.
Відповідно до ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Згідно з ч. 1 ст. 656 ЦК України, предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.
Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Умова щодо предмету спірного договору купівлі-продажу - квартири АДРЕСА_1 у спірних правовідносинах не додержана належним чином, оскільки не відповідає дійсності фактична приналежність на праві власності ОСОБА_4 (продавцю) предмету договору в момент його укладення, а саме, передачі квартири ОСОБА_2 (покупцю).
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.
Згідно з ч. 3 ст. 388 ЦК України, якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках.
На підставі викладеного, оцінивши належність, допустимість, кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності, суд вважає, що підлягають задоволенню вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 09.07.2014 року та спірної квартири від ОСОБА_2, захистивши порушене право власності ХМР на спірну квартиру шляхом відновлення становища, яке існувало до порушення.
Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.
Згідно зі звітом про оцінку майна від 09.07.2014 року, вартість спірної квартири складає 367 806 грн.
Враховуючи, що позивача звільнено від сплати судового збору, то підлягають стягненню з відповідача на користь Держави судовий збір у розмірі 3654 грн.
Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 45, 60, 88, 212-215, 224, 226 ЦПК України, ст.ст. 25, 30 203, 215, 216, 388, 655, 656 ЦК України, суд, -
Позов першого заступника прокурора міста Харкова в інтересах Держави в особі Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задовольнити.
Визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладений 09.07.2014 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 та посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3 за р.№ 1736.
Захистити порушене право власності Харківської міської ради шляхом витребування квартири АДРЕСА_1 від ОСОБА_2.
Стягнути з ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1) у спеціальний фонд Державного бюджету України судовий збір 3654 (три тисячі шістсот п'ятдесят чотири) грн. 00 коп.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду Харківської області через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом 10 днів з дня його отримання.
Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.