Справа № 305/1224/15-ц
Провадження по справі № 2/305/709/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р АЇ Н И

14.07.2015 року Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого - судді Тулик І.І.

при секретарі - Шемота М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог: Рахівське районне управління юстиції в Закарпатської області про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог: Рахівське районне управління юстиції Закарпатської області про визнання права власності на спадкове майно.

В обґрунтування позову зазначено, що громадяни ОСОБА_2 та ОСОБА_3 являються їй, ОСОБА_1 батьками. За період перебування в зареєстрованому шлюбі, ними в 1954 році збудовано житловий будинок №7 по вул.. Добрик в с. Середнє Водяне Рахівського району Закарпатської області, та який набув статусу спільного сумісного майна подружжя. 2 січня 2006 року батько ОСОБА_2 помер, про що складено відповідний актовий запис №02 та виконкомом Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області видано свідоцтво про смерть серії І-ФМ №018796 від 3 січня 2006 року. Після його смерті залишилося спадкове майно, яким є ? частина житлового будинку №7, розташованого по вул.. Добрик в с. Середнє Водяне Рахівського району Закарпатської області. Спадкоємцем майна нині померлого ОСОБА_2 стала його дружина ОСОБА_3, яка в силу ст.. 1268 ЦК України фактично прийняла спадщину, проживаючи постійно із спадкодавцем, аж по день його смерті та ставши таким чином одноосібним власником вказаного житлового будинку. 29 січня 2014 року померла її мати ОСОБА_3, про що складено відповідний актовий запис №13 та виконкомом Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області видано свідоцтво про смерть серії І-ФМ № 188342. Після її смерті залишилося спадкове майно, яким є житловий будинок №7, розташований по вул.. Добрик в с. Середнє Водяне Рахівського району Закарпатської області. Спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, є вона, ОСОБА_1 (дівоче прізвище ОСОБА_3) ОСОБА_4, та спадщину у вигляді житлового будинку №7 по вул.. Добрик в с. Середнє Водяне Рахівського району Закарпатської області, після смерті якої вона прийняла, проживаючи постійно з матір»ю, аж по день її смерті, що стверджено довідкою виконавчого комітету Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області №784 від 27 травня 2015 року. Отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 вона не змогла, оскільки державним нотаріусом їй в цьому було відмовлено, через те, що відсутня реєстрація спадкового будинку за спадкодавцем, тобто встановлено відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно, а отже на спадковий будинок поширений режим самочинного будівництва, про що складено постанову №69 від 25 червня 2015 року про відмову у вчинення нотаріальної дії. Однак з цим вона не погоджуються з огляду на те, що , підтвердженням приналежності будинку спадкодавцям є довідка виконавчого комітету Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області № 230 від 27 травня 2015 року та характеристика будинку, господарських будівель та споруд, складеної КП «БТІ» Рахівської районної ради. Саме не вчинення спадкодавцями відповідних дій по оформленню свого права власності і одержання відповідного свідоцтва про право власності і спричиняє сьогодні подання нею як спадкоємцем за законом позову про визнання права власності, оскільки в нотаріальному порядку оформити своє право власності на спадщину вона не може. У зв'язку з цим просила визнати за нею, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, мешканкою с. Середнє Водяне, вул.. Добрик,7 Рахівського району Закарпатської області, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, право власності на житловий будинок № 7, загальною площею 78,36 кв.м., житловою площею 59,78 кв.м., розташований по вул.. Добрик в с. Середнє Водяне Рахівського району Закарпатської області.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні присутня не була. Нею подана заява про розгляд справи за її відсутності та підтримання позовних вимог.

Представник відповідача Середньоводянської сільської ради Рахівського району, сільський голова ОСОБА_6 направив суду заяву, якою просить справу розглянути без участі представника ради, позов визнають, заперечень проти позову немають.

Представник третьої особи без самостійних вимог - Рахівського районного управління юстиції в Закарпатській області в судове засідання не з'явився. Начальник реєстраційної служби Рахівського районного управління юстиції ОСОБА_7 надав суду заяву, в якій просить справу розглянути у відсутності представника реєстраційної служби, та на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст.ст.1217, 1258 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Встановлено, що позивачка ОСОБА_1 являється дочкою спадкодавця ОСОБА_3, що стверджено свідоцтвом про народження серії І-ФМ №317102, виданим повторно 26 травня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Рахівського районного управління юстиції у Закарпатській області, а отже є, в силу ст. 1261 ЦК України спадкоємцем першої черги спадкування за законом.

29 січня 2014 року ОСОБА_3, померла, про що складено відповідний актовий запис №13 та виконкомом Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області видано свідоцтво про смерть серії І-ФМ № 188342.

Після її смерті залишилося спадкове майно, яким є житловий будинок №7, розташований по вул.. Добрик в с. Середнє Водяне Рахівського району Закарпатської області.

Звернення позивачки до суду з вимогою визнання права власності на спадкове майно зумовлене порушенням її права на отримання власності в порядку спадкування згідно відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в її користь, в зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на право власності на спадковий будинок.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).

Норми ст. 392 ЦК не застосовуються щодо вимог про визнання права власності на об'єкти самочинного будівництва (ч. 3 ст. 376 ЦК), оскільки особа не є власником, а лише заявляє вимогу про встановлення права власності на об'єкт самочинного будівництва.

Належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності на житловий будинок, споруду, зокрема, відповідно до Переліку правовстановлюючих документів, на підставі яких провадиться реєстрація будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженого Міністерством комунального господарства УРСР 31 січня 1966 року та погодженого з Верховним Судом УРСР 15 січня 1966 року, який втратив чинність згідно з наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13 грудня 1995 року, та інших нормативно-правових актів.

Згідно характеристики будинку, господарських будівель та споруд №7 по вул.. Добрик в с. Середнє Водяне Рахівського району Закарпатської області, виданої КП "БТІ" Рахівської районної ради спадковий будинок побудований у 1954 році.

Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31 січня 1966 року, яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу України від 13 грудня 1995 року № 56, передбачала обов'язкову реєстрацію (інвентаризацію) будинків і домоволодінь у межах міст і селищ (п. 4 Інструкції), в тому числі й на підставі записів у погосподарських книгах (п. 20 Інструкції).

Тобто записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності.

Згідно довідки виконавчого комітету Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області № 230 від 27 травня 2015 року та характеристики будинку, господарських будівель та споруд, складеної КП «БТІ» Рахівської районної ради, житловий будинок №7 по вул.. Добрик в с. Середнє Водяне дійсно, належав ОСОБА_2 та ОСОБА_3, яка ? частину будинку, належну її чоловікові, фактично прийняла після його смерті, а отже його не можна розцінювати як об'єкт самочинного будівництва.

При розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не було одержано свідоцтво про право на спадщину (ст. 1297 ЦК) або не здійснено державну реєстрацію права на спадщину (ст. 1299 ЦК), слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття "виникнення права на спадщину" та "виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини", і пов'язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки.

Для набуття спадщини необхідна наявність ряду умов. Першою необхідною умовою є відкриття спадщини, під якою розуміють настання таких юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у спадкоємця права на набуття спадщини - права на спадкування. До таких юридичних фактів, передусім, відноситься смерть спадкодавця. Але в момент відкриття спадщини спадкоємець набуває лише право на спадкування, але не право власності на саму спадщину. Для виникнення права власності на спадщину спадкоємець повинен належним чином здійснити (реалізувати) право на прийняття спадщини. Здійснення права на спадкування, передусім, полягає в тому, що спадкоємець має право прийняти спадщину або не прийняти її. Прийняття спадщини можливе двома способами: шляхом пасивної поведінки спадкоємця, яка передбачена ч.3 ст. 1268 ЦК України, яка встановлює, що для прийняття спадщини достатньо того факту, що спадкоємець, мешкав разом з померлим і протягом строку для прийняття спадщини не відмовився від неї. Такі спадкоємці також подають заяву про видачу їм документа, що підтверджує їх право на успадковане майно, але можуть це зробити незалежно від закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини; шляхом активної поведінки, тобто подачі заяви про прийняття спадщини та видачі їм відповідного свідоцтва. Для такого способу прийняття спадщини, який буде стосуватися всіх інших спадкоємців, існує певний строк для подачі заяви.

Судом встановлено, що позивач прийняла спадщину, оскільки на час відкриття спадщини проживав разом зі спадкодавцем, у зв'язку з чим набув правового статусу особи, яка цю спадщину прийняла.

Таким чином, враховуючи, що позивач по справі належить до спадкоємців за законом, спадщину прийняв, майнового спору з приводу спадкування судом не встановлено, суд вважає, що позовні вимоги позивачки обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Питання відшкодування судових витрат позивачкою не ставилось.

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 131, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, мешканкою с. Середнє Водяне, вул.. Добрик,7 Рахівського району Закарпатської області, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, право власності на житловий будинок № 7, загальною площею 78,36 кв.м., житловою площею 59,78 кв.м., розташований по вул.. Добрик в с. Середнє Водяне Рахівського району Закарпатської області.

Судовий збір в сумі 507,46 гривень залишити за позивачкою ОСОБА_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до цивільної палати апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Тулик І.І.

З оригіналом вірно,

Суддя Рахівського районного суду: Тулик І.І.