Справа № 761/755/15-ц
Провадження № 2/761/6954/2015
У Х В А Л А

Іменем України

31 серпня 2015 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.,

при секретарі Савенко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 як законного представника неповнолітнього ОСОБА_3, треті особи: Шевченківське РУ ГУ МВС України в місті Києві та Служба у справах дітей Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом.

13.08.2015 року через канцелярію суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_4, за участю третіх осіб: ОСОБА_2 та КП «Керуюча дирекція» про вселення та усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням.

Відповідно до статті 124 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої зустрічної позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст. 119 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви має бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

При цьому, до зустрічної позовної заяви долучено квитанцію від 12.08.2015 року про сплату судового збору в сумі 243,60 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв, які подаються до суду, немайнового характеру становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, тобто, 243 грн. 60 коп.

Разом із тим, згідно роз'яснень, які містяться в п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

В зустрічній позовній заяві ОСОБА_3 просить суд вселити його до квартири АДРЕСА_1 та зобов'язати ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не чинити перешкод в користуванні житловим приміщенням, а отже зустрічна позовна заява містить дві самостійні вимоги немайнового характеру, пов'язані між собою.

Враховуючи викладене, позивач за зустрічним позовом зобов'язаний сплатити судовий збір окремо з кожної своєї позовної вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119-121, 124, 209, 207, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_4, за участю третіх осіб: ОСОБА_2 та КП «Керуюча дирекція» про вселення та усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити позивачу за зустрічним позовом, що у разі не усунення недоліків, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ М.А. РИБАК