02.07.2015 Справа № 363/2096/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2015 року, Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого - суддіОСОБА_1,
при секретарі -ОСОБА_2,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого вказала, що шлюб між нею та відповідачем було зареєстровано 01.09.2012 року відділом державної РАЦС Вишгородського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 196. Від шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з червня 2014 року, з того часу сторони мешкають окремо, не ведуть спільного господарства. Позивачка просила шлюб розірвати з причин відсутності порозуміння у сімї, довіри, різних поглядів на життя, у звязку із чим між подружжям виникло повне непорозуміння один одного. Також позивача просила змінити її прізвище з ОСОБА_4 на Решетняк.

Позивачка у судовому засіданні підтримала позовні вимоги, час на примирення подружжя просила не надавати, оскільки вона фактично мешкає з іншою людиною.

Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги визнав повністю, не заперечував проти розірвання шлюбу між ним та позивачкою.

Вислухавши пояснення сторін, вивчивши письмові докази, суд вважає вимоги позивачки щодо розірвання шлюбу обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю, а стосовно зміни прізвища, вважає необґрунтованими з наступних підстав.

Відповідно до ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним iз подружжя. Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя i збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 01 вересня 2012 року, який зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 196 (а.с.4). Від шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.5), яка на теперішній час проживає з позивачкою. Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з червня 2014 року, вони мешкають окремо, подальше подружнє життя та збереження сімї є неможливим, сторони втратили почуття любові та поваги один до одного, сімя розпалась з причини постійних сварок, різних поглядів на життя, відсутністю порозуміння між подружжям.

Враховуючи вищевикладене та ті обставини, що позивачка продовжує наполягати на розірванні шлюбу суд, враховуючи стійке волевиявлення направлене на розірвання шлюбу з відповідачем та обставини справи, вважає за необхідне задовольнити заявлені позовні вимоги в частині розірвання шлюбу.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч.2 ст.115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб

Таким чином, вимоги щодо зміни прізвище не є компетенцією суду у розумінні ст.113 СК України, а є компетенцією відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану, у відповідності до ст.115,116 СК України, тому суд відмовляє у зміні прізвища позивача за необґрунтованістю.

Спір про майно відсутній.

Шлюб сторони розривають вперше.

Керуючись ст.ст.104,105,110-112 СК України, ст.ст.88, 209, 213215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_4 (прізвище до шлюбу Решетняк) ОСОБА_6, зареєстрований 01.09.2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 196, розірвати.

У решті позовних вимог відмовити за необґрунтованістю.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд Київської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуючий суддя - І.Ю.Котлярова