Справа № 495/9448/14-ц
Ухвала

29 січня 2015 року м. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області

у складі: головуючої судді Чебан Н.В.

при секретарі: Ткаченко О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 22.05.2012 року позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна задоволені. Визнано за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на ? частину квартири № 83, яка знаходиться по вул.Паркова, 8, у м.Білгород-Дністровському Одеської області (а.с.44-45).

18.12.2014 року ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення від 22.05.2012 року, посилаючись на те, що рішення суду прийнято у відсутність відповідача по справі, із порушенням норм матеріального та процесуального права(а.с.56-58)

В судовому засіданні ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2заяву підтримав та просив її задовольнити.

ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причина неявки суду невідома.

Вислухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали справи, ретельно дослідивши докази, суд вважає за необхідне заяву залишити без задоволення, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку. Згідно ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом вищевказаних процесуальних норм, заочне рішення підлягає скасуванню за двох умов: 1) якщо судом буде встановлено, що відповідач, тобто заявник, не з'явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) якщо докази, на які посилається відповідач (заявник), мають істотне значення для правильного вирішення справи. При цьому, другу умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку, ухвалив би принципово інше рішення.

Враховуючи те, що у своїй заяві про перегляд заочного рішення, ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2не послалася на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, правові підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду в загальному порядку відсутні.

Також, з матеріалів цивільної справи № 1505/2071/2012 вбачається, що відповідач неодноразово повідомлявся про слухання справи, проти жодного разу у судове засідання не зявився. (а.с.39-40-41).

Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях , давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ст. 224 ч.1 ЦПК України.

Виходячи з наведеного вище, заочне рішення може бути скасоване судом лише у випадках наявності двох взаємопов'язаних обставин: неявки відповідача у судове засідання з поважних причин та якщо докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи відповідачем суду не надано.

З урахуванням вищенаведеного, зважаючи на те, що цивільне процесуальне законодавство закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню, суд вважає, що заявником не доведено що є підстави для скасування заочного рішення. Відтак суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 209, 210, 231, ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Чебан Н.В.