У Х В А Л А

05 жовтня 2015 року смт. Близнюки

Суддя Близнюківського районного суду Харківської області Лобановська С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання квартири об'єктом права спільної сумісної власності подружжя та про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання квартири, розташованої за адресою вул.. Ткаченка, 37 сел. Близнюки Харківської області об'єктом права спільної сумісної власності подружжя та про поділ спільного майна подружжя.

В обґрунтування позову зазначає, що зазначена квартира була придбана ними за час шлюбу на підставі договору міни та оформлена на відповідача. За час сумісного проживання вартість квартири значно зросла, оскільки за сумісні кошти був зроблений в квартирі ремонт. 25 вересня 2014 року шлюб між ними розірвано. Оскільки в добровільному порядку питання щодо поділу спільного майна вирішити неможливо, позивач змушена звернутися до суду з цим позовом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.119, 120 ЦПК України.

Всупереч п.4 ч. 119 ЦПК України, позивачем не зазначена ціна позову щодо вимог майнового характеру.

Крім того, згідно ч.5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Однак ці вимоги позивачем не виконані.

Позивач просить відстрочити сплату судового збору з покладанням цього обовязку на відповідача, посилаючись на скрутне матеріальне становище, не обґрунтовуючи дану обставину та не підтверджуючи її доказами.

Як розяснено у п. 28 Постанови Вищого спеціалізованого суду України « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Крім того, слід зазначити, що з позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що позов містить два види вимог - визнання квартири об'єктом права спільної сумісної власності подружжя та поділ спільного майна подружжя.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Відповідно ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників процесу. Як встановлено, позивачем ці вимоги також не дотримані, а саме відсутні копії паспорту та коду ОСОБА_3 та ОСОБА_1.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 119,121 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання квартири об'єктом права спільної сумісної власності подружжя та про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків три дні з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Лобановська