Справа № 309/4895/14-ц
Провадження № 2-р/309/2/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2015 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області в складі

головуючого судді Орос Я.В.

при секретарі Форкош Д.З.

з участю представника ДВС Цьока В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст заяву начальника відділу ДВС Хустського РУЮ Візічканич Т.В. про роз'яснення рішення суду чи зміну порядку виконання рішення , -

В С Т А Н О В И В:

Начальник відділу ДВС Хустського РУЮ Візічканич Т.В. звернувся до суду з заявою про роз'яснення рішення суду чи зміну порядку виконання рішення Хустського районного суду у цивільній справі № 309/3249/13-ц від 18.12.2013 року за позовом ПАТ « Дельта банк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заява обґрунтована тим, що на виконанні у відділі ДВС знаходиться зведене виконавче провадження про стягнення з ОСОБА_3 на користь стягувачів грошових коштів.

04.08.2014 року державним виконавцем винесено постанову про арешт коштів боржника , копії яких надіслано до ПАТ « Приватбанк» для виконання.

На адресу відділу ДВС від арбітражного керуючого Руденко О.В. надійшов лист в якому арбітражний керуючий зазначає про необхідність звільнення з під арешту рахунків , які належать ОСОБА_3 оскільки постановою господарського суду Закарпатської області від 14.12.2010 р. ПП. ОСОБА_3 визнано банкрутом та розпочато ліквідаційну процедуру.

У своїй заяві представник позивача просить суд роз'яснити рішення Хустського районного суду від 18.012.2013 року , а саме чи підлягають звільненню кошти , що перебувають на рахунках , які належать боржнику ОСОБА_3 мешканцю АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні представник відділу ДВС Хустського РУЮ Цьока В.Ю. заяву підтримав , просить суд роз'яснити рішення суду.

З'ясувавши обставини справи, суд вважає, що в задоволенні заяви про роз'яснення рішення суду чи зміну порядку виконання рішення суду слід відмовити, виходячи з наступного:

Статтею 221 ч. 1 ЦПК України передбачено, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

З поданої заяви вбачається, що начальник відділу ДВС просить суд не роз'яснити рішення суду , а фактично ставить перед судом питання, які виникають в процесі виконання даного рішення , зокрема чи підлягають звільненню кошти , що перебувають на рахунках , які належать боржнику ОСОБА_3 мешканцю АДРЕСА_1 на які державний виконавець наклав арешт.

Відповідно до роз'яснень, які містяться у п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 р. - відповідно до статті 221 ЦПК роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи , що рішення Хустського районного суду від 18 грудня 2013 є чітким і зрозумілим, а тому суд вважає, що в задоволенні заяви про роз'яснення рішення слід відмовити.

Крім того, відповідно до ст. 373 ЦПК України за наявності обставин, що утруднюють виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім'ї, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), за заявою державного виконавця або за заявою сторони суд, який видав виконавчий документ, у десятиденний строк розглядає питання про відстрочку або розстрочку виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання рішення у судовому засіданні з викликом сторін і у виняткових випадках може відстрочити або розстрочити виконання, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення.

Відповідно до змісту цієї статті заміна чи встановлення способу та порядку виконання судового рішення - це заміна одного виду виконання іншим або визначення чіткого логічного порядку вчинення дій, спрямованих на виконання припису рішення суду.

Законом встановлений критерій визначення підстав для встановлення способу і порядку виконання - обставини, які утруднюють виконання судового рішення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішити питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи, а також прав та законних інтересів сторін виконавчого провадження.

Поняття зміни способу виконання рішення випливає зі ст. 16 ЦК України , в якій йдеться про можливі способи захисту цивільних прав та інтересів із застереженнями, визначеними ч.5 ст. 13 ЦК.

При зміні чи встановленні способу і порядку виконання рішення суд, який видав виконавчий документ, врахувавши обставини, які утруднюють виконання, може у певній частині піти на зміну первісного рішення суду (наприклад, у частині предмета стягнення, обсягу дій, які необхідно вчинити боржнику, тощо). Обставинами, що утруднюють виконання рішення суду, можуть бути тільки ті обставини, які існують насправді і які безпосередньо не дозволяють виконати судове рішення в обсязі, в строки та у порядку, визначених у ньому.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зміна способу виконання рішення можлива лише у виняткових випадках, за наявності обставин, які унеможливлюють виконання рішення суду.

У своїй заяві начальник відділу ДВС не зазначив виняткових випадків та обставин, які унеможливлюють виконання рішення суду.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 221,373 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви начальника відділу ДВС Хустського РУЮ Візічканич Т.В. про роз'яснення рішення суду чи зміну порядку виконання рішення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Закарпатської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Хустського

районного суду: підпис Орос Я.В.

з оригіналом вірно

Суддя Хустського

районного суду Орос Я.В.