Номер справи 623/5156/14-ц
Номер провадження 2/623/113/2015
РІШЕННЯ

іменем України

03 лютого 2015 року м. Ізюм

Ізюмський міськрайонний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Бутенка В.М.

при секретарі судового засідання - Костенко В.В.

судового розпорядника - Максименка Р.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Ізюмської міської ради Харківської області, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

У листопаді 2014 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зазначеним позовом до Ізюмської міської ради Харківської області і просить суд призначити йому додатковий строк, достатній для подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Вказав, що він з поважних причин пропустив шестимісячний строк для подачі заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини, оскільки на час смерті матері він відбував покарання згідно вироку суду і не мав змоги звернутися до нотаріуса, та тільки у жовтні 2014 року він звільнився після відбування покарання.

(а.с. 2)

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 26.12.2014 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 (а.с. 26).

Позивач ОСОБА_2 або його представник в судове засідання не з'явився з поважних причин, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримує позовні вимоги і просить суд позов задовольнити (а.с. 24, 36).

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи без участі представника, позовні вимоги визнають повністю, просять суд позов задовольнити (а.с. 22).

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився з поважних причин, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, визнає позовні вимоги і просить суд позов задовольнити (а.с. 32).

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності сторін та без здійснення фіксації судового засідання технічними засобами, що відповідає положенням ст. 197 ЦПК України.

Дослідивши і перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч.1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).

Судом установлено і підтверджується матеріалами справи, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року в м. Ізюм померла гр. ОСОБА_4, після смерті якої відкрилася спадщина (а.с. 8-9, 10).

Судом встановлено, що спадкодавець гр. ОСОБА_4 є матір'ю позивача, що підтверджується повторним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 21.11.2014р. та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб від 21.11.2014р. щодо реєстрації шлюбу між ОСОБА_4 і ОСОБА_6 13 квітня 1983 року, прізвище після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_4 (а.с. 7, 12).

Маючи намір прийняти спадщину 25 листопада 2014 року позивач звернувся до Ізюмської державної нотаріальної контори, проте листом від 26.11.2014 року № 3064/02-17 у прийнятті заяви ОСОБА_2 було відмовлено в зв'язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини 6 місяців, та роз'яснили звернутися до суду (а.с. 13).

Таким чином, судом встановлено, що позивач у встановлений законом строк до Ізюмської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини або відмовою від спадщини після смерті матері не звертався.

Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

У відповідності роз'ясненням п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно ч.3 ст. 10, ст. 31 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. У відповідності з ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Суд, дослідивши наданні позивачем докази, вважає, що у справі спадкоємець ОСОБА_2 з поважних причин пропустив шестимісячний строк для подачі заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року, оскільки на час смерті матері позивач був засуджений та відбував покарання згідно вироку Харківського обласного суду від 05.05.2000 року строком 15 років позбавлення волі, та був звільнений із установи ДВК 03.10.2014 року, тому не мав змоги звернутися до нотаріуса, що підтверджується довідкою про звільнення (а.с. 11).

У відповідності до листа Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області від 05.12.2014 року № 3141/02-14 щодо спадкової справи, вбачається, що після смерті гр. ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року, заведена спадкова справа № 461/2006, до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини звернувся син померлої, ОСОБА_3. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с. 21).

Відповідач ОСОБА_3, який прийняв спадщину шляхом подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини, у задоволенні позову не заперечував і просив суд позов задовольнити (а.с. 32).

За таких обставин суд дійшов висновку про застосування до спірних правовідносин положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України для визначення позивачу додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, тому суд позовні вимоги позивача задовольняє.

Судові витрати по справі суд залишає за позивачем (а.с. 1).

Керуючись статтями 10, 11, 60, 197, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до Ізюмської міської ради Харківської області, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк 30 днів, з дня набрання судовим рішення законної сили, для подачі заяви в нотаріальну контору для прийняття спадщини після смерті гр. ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року в м. Ізюм Харківської області.

Судові витрати по справі залишити за позивачем.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня отримання копії рішення до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд.

Головуючий: суддя -