Р І ШЕ Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

(заочне)

Справа № 752/287/15-ц

Провадження № 2/752/2188/15

26.01.2015 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Фролова М.О., за участю секретаря Титоренка А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції у місті Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

у січні 2015 року ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернулась у Голосіївський районний суд міста Києва з позовом до Київської міської ради (надалі - відповідач), третя особа - Головне управління юстиції у місті Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

Свою заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її бабуся, після смерті якої відкрилася спадщина житловий будинок за адресою : АДРЕСА_1. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори через те, що не знала про існування заповіту на її користь, а знайшла його лише у 2014 році у будинку спадкодавці, у зв'язку з чим просить її заяву задовольнити та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців.

В судове засідання позивач не з'явилась. Від представника позивача надійшла заява про можливість розгляду справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, проти заочного рішення не заперечував.

Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, про місце і час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Третя особа явку свого представника не забезпечила, про місце і час розгляду справи була повідомлена належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи вищезазначене та позицію представника позивача, суд вважає за можливе ухвалити рішення у відсутність відповідача за наявними у справі доказами, яким задовольнити позовні вимоги, виходячи з наступного.

Як вбачається з свідоцтва про право на спадщину за законом ААМ № 991483 домоволодіння АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 (а. с. 4).

Судом встановлено, що відповідно до заповіту від 09.03.1999 року ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповіла вказане домоволодіння ОСОБА_1 та ОСОБА_5 в рівних долях кожному.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а. с. 5).

З свідоцтва про одруження НОМЕР_3 вбачається, що ОСОБА_1 отримала прізвище ОСОБА_1 після одруження (а. с. 11).

Відповідно до положень ст. 1216, 1217, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення ї померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Стаття 1268 ЦК України визначає, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Як вбачається з матеріалів справи 11.12.2012 позивач звернулась до Шостої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову, оскільки пропустила термін для прийняття спадщини встановлений у шість місяців.

Разом з тим, позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не знала про існування вказаного заповіту.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено, що за заявою спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Крім того, згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З копії паспорта позивача вбачається, що остання зареєстрована по АДРЕСА_2, що не виключає посилань позивача про необізнаність щодо наявності заповіту, який вона знайшла за адресою: АДРЕСА_1.

Оцінюючи в сукупності надані докази та встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що вимога позивача стосовно визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини ґрунтується на вимогах закону, а тому підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, суд вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому, може бути визначений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, в зв'язку з чим позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.1261, 1272 ЦК України, ст. ст. 213-215 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції у місті Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, додатковий строк у 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3.

Заочне рішення може бути переглянуто Голосіївським районним судом міста Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Зазначена апеляційна скарга подається до Апеляційного суду міста Києва через Голосіївський районний суд міста Києва.

Суддя