Номер провадження 2/754/3969/15
Справа №754/8927/15-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

15 вересня 2015 року Деснянський районний суд м. Києва

в складі: головуючого-судді - Панченко О.М.

при секретарі - Демчук Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, який діє в інтересах недієздатного ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на спадкове майно, суд,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1, що діє в інтересах недієздатного ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла дружина ОСОБА_2 - ОСОБА_5. Після її смерті відкрилась спадщина, серед якої ? частина кооперативної квартири АДРЕСА_1. Спадщину фактично прийняли недієздатний ОСОБА_2 - чоловік померлої та ОСОБА_3 - син померлої, які є спадкоємцями першої черги. У встановлений законом строк ОСОБА_1. в інтересах недієздатного ОСОБА_2 звернувся до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини на майно, що залишилось після смерті дружини останнього, яке він приймає, проте 10.03.2015 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті дружини, через відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на майно. У нього відсутні оригінали правовстановлюючих документів на квартиру, оскільки вони знаходяться у відповідачів, які не надають йому правовстановлюючий документ і не визнають за ним право на ? частину у спадковому майні і на ? частину в спільному майні подружжя, в зв'язку з цим позивач звернувся до суду з даним позовом. Просив суд про визнання за ОСОБА_2 право власності на 3/4 частин квартири АДРЕСА_1

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні не визнав вимоги позову, що пред»явлені до його довірительки, пояснюючи це тим, що між сторонами по справі на даний час немає спору, а тому позовні вимоги є необґрунтованими, а позивачем обрано не правильний спосіб захисту свого порушеного права.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з»явився, належним чином повідомлений про день та час розгляду справи.

Третя особа по справі - представник Головного управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з»явився, надіславши суду свої письмові пояснення по справі. Просить розглядати справу без його участі.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши письмові докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належала при житті ОСОБА_5, що була членом ОСББ «ТЕМП-6». Сума пайового внеску за квартиру в розмірі 4464,89 руб. була сплачена 30.09.1985 року у повному обсязі (а.с. 43).

Відповідно до свідоцтва про шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб 27.08.1980 року. (а.с. 9).

Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла.(а.с. 8).

Після її смерті відкрилась спадщина серед якої ? частина кооперативної квартири АДРЕСА_1.

Як було встановлено в судовому засіданні, спадщину після смерті ОСОБА_5 фактично прийняли недієздатний ОСОБА_2 - чоловік померлої та ОСОБА_3 - син померлої, які є спадкоємцями першої черги.

Однак, свідоцтво про право на спадщину на ? частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_2 видано не було в зв»язку з ненаданням правовстановлюючого документу, який засвідчує право власності спадкодавця і 10.03.2015 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті дружини, через відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на майно. Також, у зв»язку із відсутністю правовстановлюючого документу, який засвідчує право власності спадкодавця йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на ? частку спірної квартири як другому з подружжя на спільне сумісне майно.

Як зазначила в судовому засіданні представник позивача, у позивача відсутні оригінали правовстановлюючих документів на квартиру, оскільки вони знаходяться у відповідачів, які не надають йому правовстановлюючий документ і не визнають за ним право на ? частину у спадковому майні і на ? частину в спільному майні подружжя.

Відповідно до рішення Апеляційного суду м. Києва від 10.02.2015 року, рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26.11.2014 року було скасовано і ухвалено нове, яким у задоволенні позову ОСОБА_4 до КМР, ОСОБА_1, який діє в інтересах недієздатного ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відмовлено. (а.с. 15-16). Ухвалою Вищого Спеціалізованого Суду України від 16.04.2015 року рішення Апеляційного суду м. Києва від 10.02.2015 року залишено без змін (а.с. 17-19).

У відповідності до п. 4.21. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 при оформленні спадщини як за законом, так і за заповітом нотаріус у випадках, коли із правовстановлюючого документа вбачається, що майно може бути спільною сумісною власністю подружжя, повинен з»ясувати, чи є у спадкодавця той з подружжя, який його пережив і який має право на ? частку в спільному майні подружжя. За наявності другого з подружжя нотаріус видає йому свідоцтво про право власності.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів в суді є визнання права.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред»явити позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

ОСОБА_2, як чоловік покійної ОСОБА_5, у відповідності до ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем 1 черги за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя який його пережив та батьки.

Відповідно до п. 4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину, як визначено ч.3 ст. 1296 ЦК України.

Аналізуючи зібрані докази по справі, на підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог в повному обсязі, оскільки вони є доведеними та обґрунтованими.

Керуючись ст.ст. 316, 328, 392, 1216, 1217, 1218, 1268, 1270, 1272, 1297 ЦК України, ст.ст. 10, 59, 60, 74, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1, який діє в інтересах недієздатного ОСОБА_2 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/4 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1, який діє в інтересах недієздатного ОСОБА_2 судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1 827 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1, який діє в інтересах недієздатного ОСОБА_2 судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1 827 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий: