ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1128/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" січня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Сирбул О.Ф.

при секретарі - Семенченко Я.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування завданої моральної шкоди, -

встановив:

У листопаді 2014 року позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування завданої моральної шкоди та просила стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 6 000,00 грн. та судовий збір в розмірі 243,00 грн.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити у повному обсязі.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 проти позовних вимог заперечув та просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Суд, вислухавши позивача ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог з наступних підстав.

Відповідно до ст. 213 Цивільного процесуального кодексу України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Судом встановлено, що рішеннями Черкаського районного суду Черкаської області від 19 серпня 2014 року розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та стягнуто з ОСОБА_3 аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 13-14).

Відповідно до відповідей та висновків Черкаського РВ УМВС України в Черкаській області наданих на звернення позивача встановлено, що у сторін існує конфлікт та в ході проведення перевірок встановлено, що у діях ОСОБА_3 відсутні ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173-2 КУпАП (а.с. 7, 28, 29, 31).

Також, позивач зверталась в Департамент освіти та гуманітарної політики Міський центр соціальних служб для сім'ї, дітей та молоді на що її було проінформовано про послуги, які надає центр, рекомендовано звернутись до служби у справах дітей м. Черкаси та м. Києва; надано консультації щодо поліпшення психоемоційного стану та юридичного захисту прав (а.с. 6).

В судовому засіданні позивачем ОСОБА_2 було надано роздруківки смс - повідомлення та листи з електронної пошти у яких відповідач ОСОБА_3 висловлює на її адресу образи та погрози (а.с. 9-12, 33-65).

Статтею 3 Конституції України, передбачено, що людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ст. 32 Конституції України, кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 4 Постанови від 27.02.2009 р. за №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків.

Відповідно до ч. 2 ст. 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода полягає у: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяний фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Згідно ст. 277 Цивільного кодексу України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушені розповсюдженням про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Негативна інформація вважається недостовірною доки особа, яка її поширила, не доведе протилежного.

Зі змісту позовної заяви, обгрунтування позову та наданих пояснень позивачем в судовому засіданні та заперечень відповідача, суд дослідивши надані копій роздруківок смс - повідомлень та листів електронної почти приходить до висновку, що суд позбавлений можливості встановити особу відправника, а тому вважити, що це відповідач підстави відсутні, разом з тим, вказана переписка є приватним спілкуванням колишнього подружжя та інформація викладена у ній, що принижує честь та гідність позивача не була розповсюджена.

Разом з тим, згідно наданих відповідей органів внутрішніх справ щодо неправомірних дій ОСОБА_3 по відношенню ОСОБА_2 в ході проведення перевірки встановлено відсутність ознак адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_3 передбаченого ст. 173-2 КУпАП.

Приписами ч. 1 ст. 1167 Цивільного кодексу України встановлює, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (п. 4 ст. 129 Конституції України).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу, а позивачами не було доведено та обґрунтовано своїх вимог.

Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши осіб, які приймали участь у розгляді справи, прийшов до висновку, що позовні вимоги позивачем є не доведеними та не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 16, 22, 23, 60, 80, 277, 1167 Цивільного кодексу України та на підставі Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», ст.ст. 10, 11, 27, 60, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування завданої моральної шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: