АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/8327/15 Справа № 201/7285/15-ц Головуючий у 1 й інстанції - Ходаківський М. П. Доповідач - Каратаєва Л.О.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2015 року м. Дніпропетровськ

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючого - Каратаєвої Л.О.

суддів: - Кочкової Н.О., Григорченка Е.І.

за участю секретаря - Левцунова І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21 липня 2015 року по справі за позовом ОСОБА_4 до Дніпропетровської міської ради про визнання права на приватизацію квартири, -

в с т а н о в и л а:

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21 липня 2015 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до Дніпропетровської міської ради про визнання права на приватизацію квартири - відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_4 звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу відхилити, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 звернулося до органу приватизації - Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради з питання приватизації квартири АДРЕСА_1, але їй було запропоновано надати відомості стосовно невикористаних своїх житлових чеків для приватизації житла у період з 12 січня 1994 року по 01 червня 1995 року та з 08 липня 1996 року по 12 грудня 2000 року, без надання яких Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради не має підстав підготовки відповідних документів щодо приватизації квартири АДРЕСА_1 на ім'я позивача.

Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції посилався на те, що визначений законодавством порядок приватизації, позивачем дотриманий не був, жодних доказів порушення, невизнання або оспорювання права на приватизацію позивачем до суду не надано.

Порядок оформлення документів на приватизацію квартир державного житлового фонду та перелік документів, необхідних для здійснення приватизації, визначений Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду», Положенням про порядок передачі квартири (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, затвердженим Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства від 16.12.2009 № 396 та рішенням Дніпропетровської міської ради «Про затвердження Положення про порядок передачі у власність громадянам одноквартирних будинків, квартир у багатоквартирних будинках, кімнат у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів, що належать до комунальної власності територіальної громади м. Дніпропетровська» від 27 березня 2013 року № 26/33.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» приватизація державного житлового фонду здійснюється уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходиться державний житловий фонд.

Статтею 4 цього Закону унормовано, що житлові чеки - це приватизаційні папери, які одержуються всіма громадянами України і використовуються при приватизації державного житлового фонду. Вони можуть також використовуватись для приватизації частки майна державних підприємств, земельного фонду. Громадяни, які мають житло на праві власності, можуть використовувати одержані житлові чеки для придбання частки майна державних підприємств, земельного фонду. Таким же чином можуть використовувати житлові чеки громадяни, які отримали їх в порядку компенсації за приватизовану квартиру (будинок.)

Відповідно до ст. 5 Закону якщо загальна площа квартир (будинків), що підлягають приватизації, відповідає площі передбаченій абзацом другим статті 3 цього Закону, зазначені квартири (будинки) передаються наймачеві та членам його сім'ї безоплатно. Якщо загальна площа квартири менше площі, яку має право отримати сім'я наймача безоплатно, наймачу та членам його сім'ї видаються житлові чеки, сума яких визначається виходячи з розміру недостатньої площі та відновної вартості одного квадратного метра.

У п. 18 Положення про порядок передачі квартири (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, затвердженого Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства від 16 грудня 2009 року № 396, зазначено що, громадянином до органу приватизації подаютьсядокумеенті, відповідно до переліку, що зазначений у Положенні.

За неповнолітніх членів сім'ї наймача рішення щодо приватизації житла приймають батьки (усиновлювачі) або піклувальники. Згоду на участь у приватизації дітей вони засвідчують своїми підписами у заяві біля прізвища дитини. Якщо дитина віком від 14 до 18 років (настає неповна цивільна дієздатність особи), додатково до заяви додається письмова нотаріально засвідчена згода батьків (усиновлювачів) або піклувальників.

Прийняті документи реєструються органом приватизації в окремому журналі.

Відповідно до ч. 1 ст. З ЦПК України особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Частиною 3 вказаної статті передбачено, що доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

В суді першої інстанції позивачкою не було доведено, що її право порушується або не визнається Дніпропетровською міською радою або вона не має можливості в інший спосіб захистити свої права зокрема, як шляхом звернення до суду.

В апеляційній скарзі апелянт також не наводить жодних доказів порушення її прав, а також доводів на спростування висновків суду, апеляційна справа зводиться до перепису обставин справи та позовної заяви, норм чинного законодавства та до особистого тлумачення цього законодавства представником позивача.

Рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ст..ст.213. 214 ЦПК, тому підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - відхиленню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 315 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 відхилити.

Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21 липня 2015 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, протягом двадцяти днів може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Судді: