26.01.2015 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:
головуючого судді Плохотнічекно Л.І.
при секретарі Іванову А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кіровограді цивільну справу за позовом ПАТ "Кіровоградобленерго" від імені якого діє Кіровоградський міський РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення збитків,-
Позивач звернувся в Ленінський районний суд м. Кіровограда з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення збитків вказавши, що між КМРЕМ ПАТ "Кіровоградобленерго" та ОСОБА_1 склалися фактичні договірні відносини по постачанню та користуванню електричною енергією на об»єкт відповідача, розташований за адресою АДРЕСА_1, тобто відповідач є споживачем Кіровоградської міської РЕМ ПАТ "Кіровоградобленерго".
20.05.2014 року представниками КМ РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго» при перевірці електроустановок та контрольному знятті показань приладу за вищевказаною адресою було виявлено порушення відповідачем пунктів 42,48 ПКЕЕН, а саме - самовільне підключення до електромережі шляхом встановлення перемички з ввідного проводу на точку внутрішньої мережі споживача (запобіжник). Електроенергія, що споживалася електролічильником не враховувалася.
За фактом виявленого порушення складено відповідний акт № 002779 від 20.05.2014року. На підставі складеного акту про порушення ПКЕЕН, відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення» визначено кількість недорахованої безобліково - спожитої електроенергії та загальна сума якої склала 4 933, 61 грн.
Тому, позивач просить суд стягнути з відповідача понесені енергопостачальною організацією збитки в сумі 4 933, 61 грн., а також понесені судові витрати.
Представником позивача до суду надано заяву про розгляд справи без його участі, вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував щодо ухвалення заочного рішення.
Відповідачі у судове засідання не з`явилися, проте про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи без їх участі суду не надали.
Суд з урахуванням ст. ст. 158, 169, 224 ЦПК України визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін за наявними доказами,заочно.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що між КМРЕМ ПАТ "Кіровоградобленерго" та ОСОБА_1 склалися фактичні договірні відносини по постачанню та користуванню електричною енергією на об»єкт відповідача, розташований за адресою АДРЕСА_1, тобто відповідач є споживачем Кіровоградської міської РЕМ ПАТ "Кіровоградобленерго".
20.05.2014 року представниками КМ РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго» при перевірці електроустановок та контрольному знятті показань приладу за вищевказаною адресою було виявлено порушення відповідачем пунктів 42,48 ПКЕЕН, а саме - самовільне підключення до електромережі шляхом встановлення перемички з ввідного проводу на точку внутрішньої мережі споживача (запобіжник). Електроенергія, що споживалася електролічильником не враховувалася.
За фактом виявленого порушення, в присутності відповідача ОСОБА_1 -власника квартири, було складено акт № 002779 від 20.05.2014року, відповідно до якого за «Методикою визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення» визначено кількість недорахованої безобліково - спожитої електроенергії та загальна сума якої склала 4 933, 61 грн.
Відповідач ОСОБА_1 за вказаною адресою проживає та використовує електричну енергію разом з відповідачем ОСОБА_2
Згідно п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.
На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання та визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача.
Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності.
Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України.
Відповідно до ст.ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики та порушення правил користування електричною енергією, а споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.
Згідно з ч. 1 ст. 156 Житлового Кодексу України члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору ( ст. 160 Житлового Кодексу України).
Стаття 1166 ч. 1 ЦК України визначає, що майнова шкода завдана неправомірними діями майну юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
У відповідності до ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідносини, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу,надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч.1 ст.543 ЦК України у разі солідарного обов'язку боржників кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом , так і від будь-кого з них окремо.
Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідно до ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов'язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред'явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. При визначені неодержаних доходів (упущеної вигоди враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.
У відповідності до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві,абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю - продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
За ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За ст. 11 ЦПК України про диспозитивність цивільного судочинства, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Згідно ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1, 4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.
З огляду на викладене з відповідачів на користь ПАТ "Кіровоградобленерго" підлягає стягненню борг у розмірі 4 933,61 грн. та судові витрати в розмірі 243 грн. 60 коп.
Керуючись ст. ст. 10, 11, 57 - 60, 88, 158, 169, 224-226, 213-215 ЦПК України,
Позов ПАТ "Кіровоградобленерго" від імені якого діє Кіровоградський міський РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення збитків, - задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача протягом 10 днів з дня отримання його копії.
На рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення
Суддя Ленінського
районного суду
м. Кіровограда Л. І. Плохотніченко