Справа № 266/4946/14-ц
Провадження № 2/266/178/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

16.01.2015 року м. Маріуполь

Приморський районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого - судді Дзюба М.В.,

при секретарі - Петрухіной Т.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Маріуполя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з позовом, в якому зазначила, що в серпні 2013 року вона звернулась до ювелірної майстерні відповідача ОСОБА_2 для надання послуг щодо ремонту золотого браслету, вагою 8,9 грам, проби 585. За послуги щодо ремонту браслету позивачка сплатила 150 гривень, після чого відповідач погодився виконати ремонті роботи протягом двох тижнів. Після спливу цього строку, ремонтні роботи так і не були виконані та відповідач відмовився повернути позивачу ювелірну прикрасу. Тому позивачка вимушена була звернутись до суду з даним позовом, в якому просила стягнути ринкову вартість браслету у розмірі 5143,34 гривень, витрати на послуги оцінки в сумі 150,00 гривень, пеню за прострочення виконання робіт в сумі 2106,00 гривень, а всього загальну суму у розмірі 7399,34 гривень.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з'явилась, надавши заяву, в якій просила суд справу розглянути за її відсутності, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення суду у разі неявки відповідача.

Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з'явився, хоча був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, клопотання про відкладення розгляду справи суду не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разi неявки в судове засiдання вiдповідача, який належним чином повiдомлений i вiд якого не надiйшло повiдомлення про причини неявки, або якщо зазначенi ним причини визнанi неповажними, суд може ухвалити заочне рiшення на пiдставi наявних у справi доказiв, якщо позивач не заперечує проти такого вирiшення справи.

На підставі ст. 224 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних матеріалів, ухваливши заочне рішення з урахуванням позиції позивачки, яка надала згоду на ухвалення заочного рішення.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною 1 статті 60 ЦПК України встановлено обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 в серпні 2013 року звернулась до приватного підприємця ОСОБА_2 щодо ремонту золотого браслету, вагою 8,9 грам, проба 585 та сплатила вартість ремонту в сумі 150 гривень, що підтверджується товарним чеком. (а.с.4)

З роз'яснень Пленуму Верховного суду України «Про судову практику з розгляду цивільних справ про захист прав споживачів», фактом придбання, замовлення товарів (послуг) у звичайний спосіб засобом доказування є розрахунковий документ - квитанція, товарний чи касовий чек, квиток, талон та інше; письмовий правочин; стосовно товару, на який встановлено гарантійний строк - технічний паспорт чи інший документ, що його замінює, з позначкою про дату продажу.

Відповідно до ст. 866 ЦК України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладання договору.

Таким чином, суд приходить до висновку про доведеність факту укладання між сторонами договору побутового підряду, а відтак, і порушення відповідачем прав позивача як споживача.

Крім того, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1, як підприємець надає населенню послуги по ремонту годинників і ювелірних прикрас з 04 лютого 2005 року, що підтверджується витягом Державної реєстраційної служби України, серія АД № 282648. (а.с.8-9)

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.

Як слід з заяви ОСОБА_1 від 31.07. 2014 року, остання зверталась до відповідача в досудовому порядку з вимогою про повернення товару та відмовою від подальшого виконання роботи. Дана заява була отримана відповідач ОСОБА_2 (а.с.5)

Частиною 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі 3% вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі 3% загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов'язання не звільняє його від виконання зобов'язання в натурі.

Крім того, оскільки в товарному чеку не вказано дату звернення щодо ремонту браслету, а зазначено тільки - серпень 2013 року, суд приходить до висновку, що строк прострочки виконання роботи слід обчислювати з 01 вересня 2013 року по день звернення позивачки до суду, тобто 12 грудня 2014 року, який становить 468 днів.

Визначивши кількість прострочених днів, для стягнення пені, суд погоджується з розрахунком позивачки про те, що розмір пені за прострочення виконання роботи складає: 3% х 468 днів х 150 грн. / 100 = 2106,00 гривень та вважає його обґрунтованим та таким, що ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Частиною 2 ст. 1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

В той самий час, відповідач не скористувався своїм процесуальним правом довести або спростувати вимоги позивача, оскільки не з'явився в судове засідання та з будь-яким заявами до суду не звернувся.

Згідно висновку про орієнтовну вартість виробу із золота на споживчому ринку № 333 від 20.10. 2014 року, виданого ПП «Центр експертних послуг», вартість ювелірного виробу - золотого браслету, становить 5143,34 гривень. (а.с.6)

За квитанцією ПП «Центр експертних послуг» вартість орієнтовної оцінки золотого виробу становить 150,00 гривень. (а.с.7)

Отже, суд приймає висновок № 333 від 20.10. 2014 року, як належний доказ, оскільки він виготовлений ПП «Центр експертних послуг» - центром, який згідно свідоцтва про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів № 7458 від 27.04. 2009 року та сертифікату № 13421/12 від 29.05. 2012 року може надати такі послуги в оцінці об'єктів у матеріальній формі. (а.с.6-7)

Згідно з п. 1.2 «Методики визначення суми завданих замовниками збитків у разі недоотримання ними вимог чинного законодавства під час здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти», затвердженої рішення Міжвідомчої комісії з питань державних закупівель від 21.08. 2007 року № 01/12рш, ринковою є ціна, сформована під впливом попиту та пропозиції на товар, послугу, роботу в умовах конкурентного ринку.

За ст. 623 ЦК України встановлено, що при порушення зобов'язальних правовідносин збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, які існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов'язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред'явлення позову, інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.

За таких обставин, оскільки відповідачем на вимогу позивача від 31 липня 2014 року не було повернено ювелірну прикрасу, суд вважає обґрунтованою вимогу позивача про стягнення збитків ринкової вартості браслету у розмірі 5143,34 гривень.

Задовольняючи позовні вимоги позивача, суд приходить до висновку, що оскільки позивачка на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, відповідно до ст. 88 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави у розмірі 243,60 гривень.

Крім того, вирішуючи питання щодо судових витрат пов'язаних із залученням спеціаліста, які документально підтверджено, стягненню з відповідача на користь позивачки підлягає судові витрати у розмірі 150,00 гривень.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 10,11,57,60,61,79, 88, 212-215, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 16, 623,866,1166 ЦК України, ст.ст. 10,11 Закону України «Про захист прав споживачів»

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів - задовольнити.

Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (іпн НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (іпн НОМЕР_2) ринкову вартість ювелірного виробу у розмірі 5143,34 гривень, витрати за послуги оцінювача у розмірі 150,00 гривень, пеню за прострочення виконання робіт у розмірі 2106,00 гривень, а всього 7399,34 (сім тисяч триста дев'яносто дев'ять) гривень 34 копійки.

Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (іпн НОМЕР_1) на користь держави судовий збір у розмірі 243 (двісті сорок три) гривні 60 копійок.

Заява про скасування заочного рішення може бути подана до суду, що його ухвалив, протягом 10 днів з отримання його копії

На рішення може бути подано апеляцію до Апеляційного суду Донецької області в місті Маріуполі протягом 10 днів з дня його проголошення, а у разі проголошення рішення за відсутності сторони - в той же строк з моменту отримання його копії.

Суддя Дзюба М. В.