РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

Справа №668/360/15-ц

Пров. №2/668/570/15

25.05.2015

Суворовський районний суд м. Херсона у складі:

головуючого судді - Гаврилова Д.В.,

при секретарі - Підгрушко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_6, про виділ частини житлового будинку в натурі,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2015 року ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, в якому просили провести виділ в натурі належної їм частини житлового будинку АДРЕСА_1

Позовні вимоги мотивовано тим, що позивачі та відповідачі є співвласниками житлового будинку АДРЕСА_1 У зв'язку з існуванням суперечностей відносно володіння та користування цим майном, позивачі бажають поділити будинок в натурі між співвласниками. Домовитись в позасудовому порядку сторони не можуть, від укладання нотаріально посвідченого договору відповідачі ухиляються, що змусило позивачів звернутись до суду.

Позивачі в судове засідання не з'явились, надали до суду заяви, в яких просили задовольнити позовні вимоги, виділити в натурі належну їм частину будинку відповідно до запропонованого експертом варіанту. Проти заочного розгляду справи не заперечують.

Відповідачі та третя особа в судове засідання не з'явились, причини неявки суду не відомі про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені.

Враховуючи, що позивачі не заперечують проти заочного розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу без участі сторін на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, належить на праві спільної часткової власності сторонам у справі.

Позивачі є власниками кожний по 72/500 частини цього домоволодіння, а відповідачі є власниками інших частин (на підставі рішення Суворовського районного суду м. Херсона від 21.03.2008 року).

Згідно вимог ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 3 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеній в п. 7 постанови Пленуму «Про практику застосування законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» № 7 від 04.10.1991 року зі змінами та доповненнями, у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з урахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим реальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

При поділі жилого будинку суд зобов'язаний зазначити в рішенню яка відокремлена частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає.

Відповідно правової позиції Верховного Суду України, викладені у постанові Судової палати у цивільних справах від 03.04.2013 року у справі №6-12цс13, співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 20 від 07.04.2015 року експертом запропоновано єдиний варіант поділу домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1. Експертом зазначено, що даний варіант поділу житлового будинку між співвласниками відповідає порядку користування ним.

Враховуючи те, що позивачі погодились із запропонованим варіантом виділу частини майна в натурі, а також те, що виділ частини цього майна є технічно можливим, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Таким чином, суд дійшов висновку, що у власність ОСОБА_1 та ОСОБА_2 необхідно виділити по 72/500 (72/500 ? 2 = 144/500) частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, які складаються з наступного:

в житловому будинку літ. «А» приміщення: № 6-1 (склад) площею 11,0 кв. м; № 6-2 (склад) площею 17,5 кв. м;

в житловому будинку літ. «Г» приміщення: № 6-ІІІ (прибудова) площею 7,2 кв. м; № 6-7 (житлова кімната) площею 10,1 кв. м; № 6-8 (житлова кімната) площею 7,6 кв. м;

в господарських будівлях та спорудах: № 1 (1/6 частини водогону); № 4 (частина огорожі) 5,9 м.

Вказане майно відповідає ідеальним частка позивачів у праві власності на домоволодіння.

Керуючись ст.ст. 358, 367 ЦК України, ст.ст. 11, 169, 209, 213-218, 224-233 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Виділити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в натурі частки із домоволодіння АДРЕСА_1, що знаходиться у спільній частковій власності.

Виділити у спільну часткову власність ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кожному по 72/500 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, які складаються з наступного:

в житловому будинку літ. «А» приміщення: № 6-1 (склад) площею 11,0 кв. м; № 6-2 (склад) площею 17,5 кв. м;

в житловому будинку літ. «Г» приміщення: № 6-ІІІ (прибудова) площею 7,2 кв. м; № 6-7 (житлова кімната) площею 10,1 кв. м; № 6-8 (житлова кімната) площею 7,6 кв. м;

в господарських будівлях та спорудах: № 1 (1/6 частини водогону); № 4 (частина огорожі) 5,9 м.

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Згідно загального порядку оскарження, дане рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Херсонської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України, згідно якого рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяГаврилов Д. В.