Справа № 755/9216/15-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" травня 2015 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви директора ТОВ "Інвест-Шляхбудмеханізація" ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди за неправомірне використання нежилих приміщень,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява директора ТОВ "Інвест-Шляхбудмеханізація" ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди за неправомірне використання нежилих приміщень.

Представництво є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства. (ч.1 та 2 ст.237 Цивільного кодексу України)

Відповідно до положень статті 246 Цивільного кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами, та скріплюється печаткою цієї юридичної особи.

За нормою ч.3 ст.38 Цивільного процесуального кодексу України юридичних осіб представляють їхні органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законом, статутом чи положенням, або їх представники.

Відповідно до ч.3 ст.42 Цивільного процесуального кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладенням печатки юридичної особи.

Як роз'яснено у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" згідно зі статтею 38 ЦПК особи, які беруть участь у цивільній справі, можуть брати у ній участь особисто або через представника (крім справ про усиновлення). Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Повноваження представника сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, посвідчені документами, зазначеними в частинах першій - третій статті 42 ЦПК, а повноваження адвоката також і ордером, який видається відповідним адвокатським об'єднанням, або договором, дозволяють йому вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені не у виданому ордері, а в довіреності чи договорі.

Відповідно до ч. 1 та ч.2 ст.92 Цивільного кодексу України, юридична особа набуває цивільних прав та обов'язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов'язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.

Здатність мати цивільні процесуальні права та обов'язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи (ст.28 Цивільного процесуального кодексу України)

Як зазначено у ст.30 Цивільного процесуального кодексу України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

За нормою п.3 ч.3 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадках, коли заяву від імені позивача подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Аналіз зазначеної статі свідчить про те, що дана норма застосовується і тоді, коли довіреність підписана особою, посадове становище якої не зазначено, виконуючими обов'язки керівників, їх заступниками без надання документів, які підтверджують їх право на звернення до суду.

Виходячи зі змісту позовної заяви, з позовом до суду звернулась посадова особа ТОВ "Інвест-Шляхбудмеханізація" - директор Шелест Володимир Григорович, в той же час позовна заява підписана представником ОСОБА_3, на підтвердження повноважень представника надана довіреність від імені ТОВ "Інвест-Шляхбудмеханізація" датована 14 квітня 2015 року вих. №14/15, якою уповноважено ОСОБА_3 представляти інтереси Товариства у судових органах України будь-якої ланки з усіма необхідними повноваженнями, доказів, які мали підтвердити повноваження представника ОСОБА_3 представляти інтереси фізичної особи - ОСОБА_4 до позову не долучено.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що позов директора ТОВ "Інвест-Шляхбудмеханізація" ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди за неправомірне використання нежилих приміщень підлягає поверненню позивачу, оскільки позовна заява подана не уповноваженою особою, оскільки посадова особа господарського товариства не може виступати стороною цивільного процесу, а лише здійснює представництво інтересів юридичної особи в межах повноважень, визначених статутними документами, що є підставою для повернення позову позивачу на підставі ч.3 ст.38 та ч.3 ст.42 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Разом з тим, відсутні підстави для вирішення питання про повернення судового збору, оскільки до позову долучено квитанцію №38665621 від 30 квітня 2015 року про сплату судового збору в розмірі 2490,00 грн., де платником зазначено "ОСОБА_3" призначення платежу "суд.збір, за позовом ОСОБА_3", в той же час платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду (ст.2 Закону України "Про судовий збір"), в свою чергу представник діє в інтересах довіреної особи, в межах визначеного обсягу повноважень, при цьому представник вчиняє дії від імені особи, яку представляє, а не від свого імені.

Враховуючи викладене та керуючись ч.3 ст.42, п.3 ч.3 ст.121, ст.ст.209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву директора ТОВ "Інвест-Шляхбудмеханізація" ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди за неправомірне використання нежилих приміщень повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Дніпровський районний суд міста Києва. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я