Справа № 404/8758/15-ц
Номер провадження 2/404/4651/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2015 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про зміну розміру часток співвласників та визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому позовні вимоги викладені наступним чином:

затвердити зміну розміру часток співвласників житлового будинку № 38 по вул. Демяна Бєдного в м. Кіровограді згідно акту розрахунку часток, виконаного Обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне обєднане бюро технічної інвентаризації» 29.10.2015 року, згідно якого частки співвласників в житловому будинку складають: ОСОБА_1 49/100 частки, ОСОБА_2 51/100 частка;

визнати право власності ОСОБА_1 на 49/100 частку майна, яка складається в житловому будинку літ. А: житлова кімната 3-5 площею 12,80 кв.м., житлова кімната 3-4 площею 13,60 кв.м., житлова кімната 3-3 площею 4,90 кв.м., коридор 3-2 площею 4,10 кв.м., кухня 3-6 площею 6,0 кв.м., санвузол 3-7 площею 5,10 кв.м., тамбур 3-1 площею 1,80 кв.м., підсобне 3-8 площею 2,30 кв.м.; визнати право власності на надвірні будівлі та споруди: вигрібна яма літ. Ж, питна колонка «+», ворота N2, огорожа N3, літня кухня літ. Е.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. Відповідно до частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

В пункті 2 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 487,20 грн.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Пунктом 2 частини першої статті 80 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України такий обовязок покладається на позивача. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, на яке позивач просить визнати право власності та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

У позові позивачем ціна позову визначена в розмірі 704798,00 грн. у відповідності до експертного висновку № СЕ-5-1-008/14, складеного 22.05.2015 року судовим експертом ОСОБА_3, що призначалась ухвалою судді по справі № 404/4283/14-ц, номер провадження 2/404/1955/15, при цьому висновок експерта не надано. До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 487,20 грн., однак посилання на належні докази ринкової вартості майна на моменти звернення до суду (копії вищевказаного експертного висновку) в позовній заяві і в доданих до неї документах відсутні, що позбавляє суд можливості перевірити повноту сплати судового збору за позовну вимогу немайнового характеру.

ОСОБА_3 того, згідно частини 3 статті 6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року в пункті 10 розяснено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору.

Разом з тим, позовна заява містить позовну вимогу немайнового характеру та позовну вимогу майнового характеру, водночас позивачем при зверненні до суду судовий збір сплачено лише за вимогу немайнового характеру.

Через канцелярію суду представником позивача подано клопотання (вх. № 41209 від 15.12.2015 року) про звільнення позивача від сплати судового збору, в звязку з тяжким матеріальним становищем.

Згідно частини 2 статті 79 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону України Про судовий збір передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Частиною 3 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Це питання вправі поставити перед судом сторона шляхом подання відповідного обґрунтованого клопотання. У клопотанні повинні бути наведені обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подані суду відповідні докази. Однак заява про звільнення сплати судового збору, яка підписана представником позивача, не містить належних доказів на підтвердження складного матеріального становища ОСОБА_1, оскільки довідка про доходи позивача не є достатнім доказом на підтвердження такої заява. ОСОБА_3 того, відсутнє належне обґрунтування саме звільнення від сплати судового збору, зважаючи на заявлені позовні вимоги.

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, як то передбачено статтею121 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про зміну розміру часток співвласників та визнання права власності, залишити без руху.

Запропонувати позивачеві визначити ціну позову від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, на яке позивач просить визнати право власності; зазначити докази на підтвердження ринкової вартості майна; доплатити судовий збір у розмірі 1% від вартості майна, на яке заявлено право власності.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви, вказані в мотивувальній частині ухвали у строк 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка