Справа № 697/61/15-ц
№ пров. 2/697/175/2015
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.09.2015 р. Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Хорошун О.В.

з участю секретаря Десятник О.А.

прокурора Лисенко К.М.

представника відповідача ОСОБА_1 РДА ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Канів, Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі Державної інспекції сільського господарства у Черкаській області до ОСОБА_5, ОСОБА_6 , ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_3, ОСОБА_1 районної державної адміністрації Черкаської області про визнання розпорядження недійсним, визнання недійсними державних актів та повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 міжрайонний прокурор звернувся в суд з позовом в інтересах держави в особі Державної інспекції сільського господарства у Черкаській області до ОСОБА_5, ОСОБА_6 , ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_3, ОСОБА_1 районної державної адміністрації Черкаської області про визнання розпорядження недійсним, визнання недійсними державних актів та повернення земельної ділянки.

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4, який діє на підставі довіреності заявив клопотання про залишення позову ОСОБА_1 міжрайонного прокурора без розгляду з наступних підстав: вважає, що Державна інспекція сільського господарства України в Черкаській області ніколи не була і не є центральним органом виконавчої влади, що здійснює функції держави у спірних правовідносинах та на момент звернення прокурора з позовом до суду втратила повноваження на здійснення від імені держави функції центрального органу виконавчої влади, на яку посилається прокурор, а тому вважає, що прокурором недоведені існування підстав для звернення прокурора в суд з даним позовом. (т.5 а.с. )

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 підтримав заявлене клопотання та просить його задовольнити.

Прокурор Канівської міжрайонної прокуратури ОСОБА_20 заперечувала щодо поданого клопотання та просить відмовити в його задоволенні .

Представник відповідача ОСОБА_1 РДА в судовому засіданні підтримав заявлене клопотання.

Відповідачі ОСОБА_19, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_14, ОСОБА_16, ОСОБА_15, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_11, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_8, ОСОБА_7, ОСОБА_10, ОСОБА_9, ОСОБА_3 в судове засідання не зявилися, були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи. Причини неявки суду не повідомили.

Суд заслухавши думку учасників процесу та вивчивши матеріали справи приходить до наступного.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Статтею 15 ЦК України передбачено право кожної особи - і фізичної і юридичної (згідно з ч. 1 ст. 2 ЦК України учасниками цивільних відносин є фізичні та юридичні особи), на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 16 ЦК України кожній особі надано право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу і зазначені способи захисту таких цивільних прав та інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 45 ЦПК України (в редакції чинній на момент пред'явлення позову) з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. При цьому прокурор повинен надати суду документи, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" від 12 червня 2009 року № 2 роз'яснив, що відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У випадках, установлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні чи суспільні інтереси та брати участь у цих справах.

Стаття 45 ЦПК України зазначає, що представництво громадянина або держави здійснює прокурор. Правовий статус прокурора у цивільному процесі визначається також спеціальним законодавством - главою 3 Закону України «Про прокуратуру».

Відповідно до ст. 36-1 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом.

Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави.

За наявності таких підстав, з метою представництва держави прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом (заявою); брати участь у розгляді справ.

Обираючи форму представництва, передбачену частиною п'ятою цієї статті, прокурор визначає, в чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави чи громадянина, обґрунтовує необхідність їх захисту.

У такій представницькій роботі прокурор має керуватися наказом Генерального прокурора України від 28.11.2012 року №6гн «Про організацію роботи органів прокуратури щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді та їх захисту при виконанні судових рішень».

Так, зокрема, у цьому наказі одним із основних завдань представництва в суді є захист інтересів держави, що порушуються або можуть бути порушені внаслідок протиправних діянь фізичних і юридичних осіб, фактичне усунення порушень закону. Одним із пріоритетних напрямків представницької діяльності є захист інтересів держави у бюджетній системі та у сфері земельних відносин (пункти 2. і 2.1.).

Як вбачається з матеріалів справи, прокурор звернувся до суду із позовом в інтересах Державної інспекції сільського господарства в Черкаській області, посилаючись на те, що оскаржуване розпорядження ОСОБА_1 РДА порушує вимоги Земельного кодексу України щодо зміни цільового використання спірних земель із земель лісового фонду на землі сільськогосподарського призначення та передачу їх у власність.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну інспекцію сільського господарства України, затвердженого Указом Президента України від 13 квітня 2011 року, Державна інспекція сільського господарства України (Держсільгоспінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства України (далі - Міністр), входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.

Оскільки спірні земельні ділянки, які були передані у власність спірним Розпорядженням ОСОБА_1 РДА, належали до земель лісового фонду, а не до земель сільськогосподарського призначення, тому в своєму позові прокурором не зазначено, яким чином розпорядженням порушуються, не визнаються або оспорюються права Державної інспекції сільського господарства в Черкаській області.

Системний аналіз приписів статті 36-1 Закону України "Про прокуратуру" і норм ЦПК України (частини 2 статті 45, статті 29) свідчить про наявність у прокурора права на звернення до суду із позовом в інтересах держави за наявності підтверджених належними доказами підстав, передбачених частиною другою статті 36-1 Закону України "Про прокуратуру", та з урахуванням положень статті 29 ЦПК України стосовно цивільної процесуальної дієздатності у сфері спірних правовідносин.

При цьому, у разі прийняття судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, суд повинен оцінювати правильність визначення прокурором органу, на який державою покладено обов'язок щодо здійснення конкретних функцій у правовідносинах, пов'язаних із захистом інтересів держави. Інтереси держави мають чітко формулюватися й умотивовуватися прокурором.

У випадках неправильного визначення прокурором позивача, тобто органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, суд на підставі статті 121 ЦПК України повертає таку позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Якщо ж суд помилково порушив провадження у справі за позовом прокурора, в якій неправильно визначено позивача за вимогами про захист інтересів держави, такий позов підлягає залишенню без розгляду відповідно до статті 207 ЦПК України.

Судом встановлено, що Державна інспекція сільського господарства в Черкаській області не є суб'єктом права, на захист якого направлені заявлені у даній справі позовні вимоги, а отже не є належним позивачем у даній справі.

Положення п.1 ч.1 ст. 207 ЦПК України визначають, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо заяву подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

З огляду на викладене суд вважає, що клопотання представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 про залишення позову без розгляду, є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 207 ЦПК України , суд -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі Державної інспекції сільського господарства у Черкаській області до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_3, ОСОБА_1 районної державної адміністрації Черкаської області про визнання розпорядження недійсним, визнання недійсними державних актів та повернення земельної ділянки залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий О . В . Хорошун