Провадження №2/760/3296/15
Справа №760/5327/15-ц
У Х В А Л А

/про повернення позовної заяви/

18 травня 2015 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м.Києва від 20.03.2015 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю залишено без руху, позивачу наданий термін 5 днів, з моменту отримання копії ухвали, для виправлення недоліків позовної заяви, у зв'язку з тим, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме: згідно ухвали позивачці слід було зазначити яким шляхом вона просить усунути перешкоди в користуванні квартирою, обгрунтувати розмір та з яких міркувань вона виходила, визначаючи розмір завданої шкоди.

Крім того, слід було сплатити судовий збір.

Так, 5.05.2015 року до суду надійшла уточнена позовна заява в якій позивачка просить:

заборонити відповідачці користуватися, володіти, розпоряджатися 1/2 частиною спірної квартири, що належить їй на праві власності;

заборонити вчиняти дії, що перешкоджають їй володіти, користуватися, розпоряджатися ? частиною квартири;

виселити з квартири 2 по ПФП б.17 відповідачку та всіх незаконних мешканців;

виділити їй належну їй частку квартири в натурі та зобов'язати відповідачку забезпечити їй вільний доступ до неї, користування й розплорядження, повернення в натурі безпідставно набутого майна;

відщкодувати неправомірно завдану матеріальну щкоду і збитки в розмірі 399000 грн. та моральну шкоду в розмірі 190000 грн.

Як вбачається, уточнена позовна заява також не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

В уточненій позовній заяві не зазначено, які ж саме дії просить заборонити вчиняти відповідачку що перешкоджають їй володіти, користуватися, розпоряджатися ? частиною спірної квартири.

Крім того, вимоги щодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди не обґрунтовані з урахуванням норм закону, не зазначено з яких міркувань вона виходить, визначаючи розмір завданої шкоди, не надано розрахунку суми зазначених збитків тощо.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з викладеного вище та даної норми закону, невиконання позивачкою ухвали судді та вимог ст.119 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною та має бути повернута позивачці.

При цьому враховується, що Цивільний процесуальний кодекс України не встановлює та не вимагає конкретної форми викладу позовних вимог, а надає право позивачу вільно викласти їх зміст, оскільки ст.ст.27, 31 ЦПК України позивачу надано право уточнити їх шляхом зміни підстав та предмету позову та їх обґрунтування.

В той же час, відповідно до п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України.

У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам ст.ст.119, 120 ЦПК України, суддя відповідно до вимог ст.121 ЦПК постановлює ухвалу,в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху і надає строк для усунення недоліків.

Відповідно до п.п.3 п.7 даної постанови лише якщо порушення правил ст.ст.119, 120 ЦПК виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду.

В статті 31 ЦПК України зазначено, що позивач до початку розгляду судом справи по суті має право шляхом подання письмової заяви змінити підставу позову, тобто: обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об?єктивуються у поданих доказах.

Верховний Суд України у своїх численних роз»ясненнях відзначає, що під підставами позову, які згідно зі ст. 31 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Крім того, ст.130 ЦПК України передбачено проведення попереднього судового засідання з метою з»ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення справи.

Зокрема, у попередньому судовому засіданн,і у позивача суд повинен з»ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимог (який спосіб захисту свого права він обрав).

При цьому питання про необхідність проведення попереднього судового засідання вирішується суддею під час відкриття провадження у справі, тобто у разі відповідності поданої позовної заяви вимогам ст.119 ЦПК та рішення про відкриття провадження в справі, а не для приведення позовної заяви у відповідність з вимогами закону.

Про це ж зазначено і в п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» № 5 від 12 червня 2009 року.

Так, подана позивачкою до суду позовна заява вимогам закону не відповідала, ухвала суду про усунення недоліків позовної заяви нею не виконана, а тому усунути її недоліки, виходячи з її змісту, в порядку ст.130 ЦПК України чи в судовому засіданні неможливо.

При цьому також враховується, що відповідно до ст.31 ЦПК України сторони мають рівні процесуальні права та обов»язки.

З даної норми закону випливає, що сторони в цивільному процесі наділяються рівними можливостями щодо відстоювання своєї позиції в цивільній справі.

Виходячи з даної норми закону, змісту та форми позовної заяви, недоліки якої не були усунуті позивачкою відповідно до ухвали судді, відповідачі в справі позбавляються можливості реалізувати свої права, визначені ст.31 ЦПК України, та визначитися з обсягом вимог позивачки та запереченнями на позов.

Враховуючи дані норми закону, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачці.

Керуючись ст.ст.119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю вважати неподаною та повернути.

Роз'снити позивачці, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду після усунення порушень, викладених в ухвалі судді від 20.03.2015 року та приведення позовної заяви у відповідність з вимогами закону.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: