Справа № 265/6758/14-ц
Провадження № 2/265/129/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2015 року місто Маріуполь

Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Адамової Т. С.,

секретарі Федоровій А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Маріуполі Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

21 жовтня 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини в два місяці після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року. В обґрунтування заявлених вимог посилалася на те, що її дід ОСОБА_4 був власником ? частини квартири АДРЕСА_1, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року. У ОСОБА_3 було два сини: відповідач по справі ОСОБА_2 та ОСОБА_5, який помер раніше свого батька ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді ? частини квартири АДРЕСА_1. Спадкоємцями за законом є ОСОБА_2 (син покійного ОСОБА_3) та вона з другим відповідачем ОСОБА_3 (онуки покійного ОСОБА_3.). Власником іншої ? частини спірної квартири є відповідач по справі ОСОБА_2. Відповідачі своєчасно, тобто в наданий законом шестимісячний строк звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відрилася після смерті ОСОБА_3, а вона не мала можливості звернутися із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки не знала про смерть дідуся ОСОБА_3, їй ніхто про це не повідомив, з родичами вона не спілкується та відносин не підтримує. Лише 12 жовтня 2014 року при випадковій зустрічі з відповідачем ОСОБА_3, останній їй розповів про смерть дідуся та повідомив, що вони є спадкоємцями після смерті дідуся, оскільки їх батько помер раніше свого батька. Вона одразу же звернулася до нотаріусу з питання прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті дідуся, однак їй було відмовлено, оскільки нею пропущений шестимісячний строк подачі заяви, та рекомендовано звернутися до суду. Просила визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та надати їй додатковий строк в два місяці для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після її дідуся ОСОБА_3

У судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги та надала пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. Додатково пояснила, що з родичами вона не спілкується за сімейними обставинами після смерті батька, вони просто віддалилися один від одного. Їй було відомо, де проживає її дідусь, приходити до нього їй ніхто не забороняв, однак вона не приходила, не відвідувала його та не спілкувалася з жодним із родичів. Просила позовні вимоги задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, надав заяву з проханням розглядати справу в його відсутності за участю його представника. Зазначив, що позовні вимоги не визнає у повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_6, діюча на підставі договору про надання правової допомоги, позовні вимоги не визнала та пояснила, що позивачка мала можливість відвідувати і бабусю, і дідуся, однак цього не робила. Крім того, їй було відомо про смерть дідуся, оскільки в день смерті вона підходила до під'їзду та спілкувалася з ОСОБА_3 та його колишньою дружиною, однак на похоронах присутня не була. Зазначила, що квартира, ? частина якої є спадковою масою після смерті ОСОБА_3, належала бабусі та дідусю по ? частині, однак перед смертю бабуся заповіла ? частину зазначеної квартири ОСОБА_2 Просила у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 позовні вимоги визнав та пояснив, що з сестрою - позивачкою по справі, він не спілкується після смерті батька, і тому про смерть дідуся не повідомляв, на похоронах вона присутня не була. Саме він організовував похорони і бабусі, і дідуся. Йому було відомо, що вони з сестрою є спадкоємцями після смерті дідуся на частину квартири, оскільки їх батька помер раніше дідуся, і саме про це він повідомив, коли вони випадково зустрілися.

Допитана в якості свідка ОСОБА_7 суду пояснила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер дідусь її колишнього чоловіка ОСОБА_3 В цей день вони приїхали за адресою проживання дідуся, виявили, що дідусь помер та викликали міліцію. Доки вони чекали службу «Орфій», вийшли на вулицю. Приблизно о 15.30 подзвонила її подруга, вона проходила мимо та побачила їх машину, поцікавилася, що вони тут роблять, підійшла до них та приблизно хвилин 10 вона розмовляли. Коли вони піднялися до квартири, ОСОБА_8 спитала в них, чи з ОСОБА_7 вони спілкувалися на вулиці, на що вона відповідала, що вони спілкувалися не з ОСОБА_7, а з подругою. На похованні ОСОБА_8 також питала у неї, чому ОСОБА_7 немає, чому її не оповістили про смерть дідуся. Пізніше під час прогулянки з дитиною, вони зустріли на площі ОСОБА_9 та повідомили їй про смерть дідуся та про те, що вона також має право на спадкування частини його майна.

Свідок ОСОБА_8 суду пояснила, що в день смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 року вони очікували міліцію за адресою: АДРЕСА_1, ОСОБА_3 з колишньою дружиною ОСОБА_7 вийшли на вулицю. Через декілька хвилин прийшла ОСОБА_10 та сказала, що на вулиці стоять ОСОБА_3 з ОСОБА_9 та спілкуються з ОСОБА_9 - позивачкою по справі. Коли піднялися до квартири ОСОБА_7 з ОСОБА_3, на її запитання ОСОБА_7 сказала, що спілкувалася з подругою. Їй відомо, що після смерті батька ОСОБА_11 з ОСОБА_9 не спілкувалися. Перешкод в спілкуванні ОСОБА_9 з бабусею та дідусем ніхто не чинив.

Свідок ОСОБА_12 суду пояснив, що ОСОБА_2 - відповідач по справі, є його батьком. Позивачка в день смерті дідуся була біля будинку померлого, про це йому відомо зі слів його батьків,а саме про те, що ОСОБА_3 з дружиною ОСОБА_7 стояли біля будинку дідуся в день його смерті та спілкувалися з позивачкою. Перешкод позивачці у спілкуванні з померлим дідусем ніхто не чинив.

Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріли справи, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, за наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що позивачка є донькою померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_13, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 виданим відділом ЗАГС Орджонікідзевського райвиконкому міста Жданова 29 травня 1984 року (а.с. 11).

Як вбачається зі свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_15 13 лютого 1993 року, внаслідок чого змінила прізвище на - ОСОБА_1 (а.с. 12).

Батько ОСОБА_1 - ОСОБА_13 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, про що Орджонікідзевським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції в Донецькій області видане свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2, актовий запис № 1341 (а.с. 8).

Як вбачається з копії спадкової справи, наданої приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_16, 29 квітня 2014 року було заведено спадкову справу за № 18/2014 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4. Спадкоємцями за законом є син спадкодавця ОСОБА_2, та онук ОСОБА_3 - спадкоємець померлого за правом представлення, який має право на ту частку спадщини, що належала б його батьку ОСОБА_13, якби він був живий на день відкриття спадщини. 15 жовтня 2014 року, тобто до подачі позивачкою даного подову до суду, зазначеним спадкоємцям були видані свідоцтва про право на спадщину за законом.

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом положень ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця і народжені після його смерті, той із подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.1 ст.. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно ст.1268 ЦК України, спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до статей 1269,1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.

Отже, спадкоємцями після смерті померлого ОСОБА_4 є його син ОСОБА_2, онук ОСОБА_3, які у встановлений законом шестимісячний термін звернулися до нотаріусу із заявами про прийняття спадщини, та онука ОСОБА_1, яка у встановлений законом строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини.

За приписом ст. 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Як пояснила судовому засіданні позивачка, вона не подала заяву про прийняття спадщини через те, що їй не було відомо про смерть дідуся. При цьому перешкод у спілкуванні та відвідуванні дідуся їй ніхто не вчиняв. Про смерть дідуся їй не було відомо, тому як вона не спілкується з усіма родичами через неприязні відносини, які сталися між ними внаслідок сімейних обставин.

Отже, суд приходе до висновку, що оскільки перешкод у подачі заяви на прийняття спадщини у позивачки не було, спадкоємець ОСОБА_1 не скористалася своїм право на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть дідуся, а тому положення ч.3 ст. 1272 ЦК України в даному випадку не застосовуються.

Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12.

Окрім того, відповідно до абзацу 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Як вбачається з наданої приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_16, спадкової справи за № 18/2014, відкритої до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4, позивачка не зверталася до нотаріусу із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, та їй не було відмовлено в цьому.

Враховуючи викладене, суд вважає, що відсутні правові підстави для надання позивачці додаткового строку в два місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про надання додаткового строку, не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 88, 213-215 ЦПК України , суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про надання додаткового строку в два місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року, - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя шляхом подачі в 10-дений строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Т.С. Адамова