overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Номер провадження 2/754/5557/15
У Х В А Л А

Іменем України

29 вересня 2015 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Таран Н.Г., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1, про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

Позивач Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк» звернулося до суду з вказаним позовом, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 на його користь заборгованість за кредитним договором в розмірі 403955 грн. 46 коп. та судовий збір по справі в розмірі 3654 грн. 00 коп.

На виконання вимог ст.122 ЦПК України на адресу суду надійшла відповідь на запит про зареєстроване місце проживання відповідача з ВАДР ГУ ДМС України в м. Києві, відповідно до якої відповідач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, був реєстрований за адресою: АДРЕСА_1, проте 18.08.2015 року знятий з реєстраційного обліку як померлий.

Перевіривши вимоги ст.ст. 119-120 ЦПК України, судом встановлено, що пред'явлена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ст. 30 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач та відповідач, якими можуть бути фізичні та юридичні особи.

Враховуючи вимоги ст.ст. 28, 29 ЦПК України відповідач повинен мати процесуальну правоздатність та процесуальну дієздатність.

Виходячи з норм ст.ст. 25, 30 ЦК України фізична особа наділяється цивільною правоздатністю та цивільною дієздатністю, які припиняються у момент смерті особи.

Виходячи з вищенаведеного, відповідачем не може бути померла особа.

У зв'язку з вище викладеним, виникає необхідність в конкретизації кола осіб, які беруть участь у справі.

Враховуючи викладене позивачу слід надати позовну заяву викладену у новій редакції та її копії із зазначенням правонаступника померлого ОСОБА_1.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1, про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.

Запропонувати позивачу не пізніше п'яти днів з дня отримання копії ухвали усунути вказані в ухвалі недоліки, шляхом подання до канцелярії суду (м. Київ, пр. Маяковського, 5-В) належним чином оформленої позовної заяви інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Г.Таран
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-н/753/1181/15
СУДОВИЙ НАКАЗ
"01" жовтня 2015 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М.,
розглянувши заяву Об»єднання співвласників багатоквартирного будинку «Позняки-Комфорт» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, -
відповідно до ст. ст. 64, 65, 65-1, 66, 67, 68 ЖК України, ч. 5 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 11, 264, 525, 526, 610 ЦК України, керуючись ст. ст. 96-99 ЦПК України,
2. Стягнути з боржника на користь стягувача 609 (шістсот дев»ять) гривень 00 (нуль) копійок судового збору згідно Закону України «Про судовий збір».
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4. Строк пред'явлення судового наказу до виконання - 1 рік.
Суддя_________________ КОРЕНЮК А.М.
Згідно зі статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку встановленого ч. 1 ст. 105 цього Кодексу залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності «____»________________2015 року.
Суддя______________________ КОРЕНЮК А.М.
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконання Повне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачеві Підстави повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки) Примітки
Інші відмітки ________________________________________________________________________
№2/756/5949/15
УХВАЛА

30 вересня 2015 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шевчук А.В. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скрипник С.М., Висотська сільська адміністрація Унечського району Брянської області Російської Федерації про визнання недійсною довіреності, договору купівлі-продажу квартири та витребування ? частини її з чужого незаконного володіння,

встановив:

У вересні 2015 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із зазначеним позовом у якому просили визнати недійсною довіреність від 26.12.2014 року видану Висотською сільською адміністрацією Унечського району Брянської області Російської Федерації на розпорядження (в тому числі продаж) квартири АДРЕСА_1. Також, просили визнати недійсним договір купівлі-продажу ? частки квартири АДРЕСА_1 укладений між ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 Крім того, просили витребувати з чужого незаконного володіння ? частину квартири АДРЕСА_1.

Вказана позовна заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

У відповідності до Закону України «Про судовий збір» від 04.08.2011 року визначено правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно ч.2 ст. 4 цього Закону ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру складає 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, що подана фізичною особою складає 0,4 мінімальної заробітної плати.

За правилами ст. 6 п. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі, коли в позовній заяві об»єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, позивачем судовий збір сплачено не у належному розмірі.

Крім того, в порушення ч. 3 ст. 119 ЦПК України копія позовної заяви адресована третій особі - Висотській сільській адміністрації Унечського району Брянської області Російської Федерації не підписана позивачами.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скрипник С.М., Висотська сільська адміністрація Унечського району Брянської області Російської Федерації про визнання недійсною довіреності, договору купівлі-продажу квартири та витребування ? частини її з чужого незаконного володіння залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків до 12 жовтня 2015 року але не більше п'яти днів з часу отримання ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Суддя А.В. Шевчук
Справа № 758/9481/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Супрун Г. Б. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся з позовною заявою до Подільського районного суду м. Києва в серпні 2015 року, в якій просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану внаслідок ДТП в розмірі 10961,60 грн. та моральну шкоду в розмірі 1500,00 грн.

Ухвалою судді від 11.09.2015 р. позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, оскільки позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України. Позивачем в порушення вимог Цивільно-процесуального кодексу України до позовної заяви не додано копій всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів. Крім того, у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди позивачем мало бути зазначено, з яких міркувань позивач виходив, визначаючи розмір шкоди, та зазначити якими доказами це підтверджується. Також, до позовної заяви не було додано документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогу немайнового характер.

На виконання ухвали 23.09.2015 року позивача надіслав заяву. Проте фактично недоліки позову, на які вказувалося в ухвалі про залишення позову без руху, не усунув.

Позивачем не додержавно вимоги ст. 120 ЦПК України, оскільки на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху не надано копій всіх документів, що додані до первісної позовної заяви, відповідно для відповідача. Проте надано нові копії документів, але також у одному примірнику.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 121 ЦПК України - якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне недоліки, то заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Позивачу необхідно роз'яснити, що він не позбавлений права повторно звернутись до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ч. 2 ст. 121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди вважати неподаною та повернути заявнику.

Зобов'язати Управління Державного казначейства у Подільському районі міста Києва повернути ОСОБА_1 сплачені кошти судового збору у розмірі 243 грн. 60 коп. - (квитанція № НОМЕР_1 від 26.08.2015 р., проведено ПАТ «Діамантбанк»).

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня отримання її копії ухвали до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва.

СуддяГ. Б. Супрун
Справа № 2-7000/15
У Х В А Л А

28 вересня 2015 року суддя Солом′янського районного суду м. Києва Кізюн Л.І., розглянувши позовну заяву Управління Державної служби охорони при ГУМВС України в місті Києві до ОСОБА_2 про виселення з гуртожитку,-

в с т а н о в и в :

Позивач подав до суду позовну заяву, яка не відповідала вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Ухвалою суду від 09 вересня 2015 року позовна заява була залишена без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних судом недоліків протягом двох днів з дня отримання копії ухвали. Крім того, позивачу було роз'яснено, що в разі невиконання вимог суду, позовна заява буде визнана неподаною і повернута йому.

Так, в ухвалі суду про залишення позову без руху судом вказувалося про те, що у позові не викладено обставин, якими обгрунтовується вимога про виселення, зокрема, щодо підстав поселення відповідача у гуртожиток, чи зареєстрований він у гуртожитку, якщо так, то коли і з яких підстав, підстави звернення позивача з таким позовом, яке право або інтереси позивача порушені, та посилання на докази, якими ці обставини підтверджуються.

До позову потрібно було додати належно завірені докази викладених обставин.

Також у позові не вказано доказів викладених у ньому обставин.

Крім того, до позову потрібно додати належний документ про оплату судового збору, підписаний уповноваженою особою банку і скріплений печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

До позовної заяви (викладеної у новій редакції з усіма зазначеними судом усунутими недоліками) потрібно було додати її копії та копії документів, що додаються до неї, у кількості відповідно до кількості відповідачів.

Позивач отримав копію ухвали 21 вересня 2015 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч.4 ст. 122 ЦПК України питання про відкриття провадження у справі або про відмову у відкритті провадження у справі суддя вирішує не пізніше трьох днів з дня надходження заяви до суду або закінчення строку, встановленого для усунення недоліків.

Особи, які беруть участь у справі, як визначено ч.3 ст. 27 ЦПК України, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Оскільки на час вирішення питання про відкриття провадження у справі позивач не усунув зазначені в ухвалі суду про залишення позову без руху недоліки у встановлений судом строк, то позовну заяву слід повернути позивачу.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву Управління Державної служби охорони при ГУМВС України в місті Києві до ОСОБА_2 про виселення з гуртожитку - повернути позивачеві.

Роз′яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали до Апеляційного суду м. Києва через районний суд.

Суддя Л.І. Кізюн
Провадження № 2-н/761/835/2015
У Х В А Л А

14 вересня 2015 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Рибак М.А., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Перший український експертний центр» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Перший український експертний центр» звернулось до Шевченківського районного суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ст. 96 ЦПК України передбачено, що судовий наказ може бути видано, у разі якщо, зокрема, заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Згідно п.п. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлового-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах.

В поданій заяві заявник просить суд стягнути з відповідача борг за житлово-комунальні послуги в сумі 8641,22 грн. та суму судового збору - 121, 80 грн. В заяві поданій заявником до суду зазначена адреса боржника, а саме АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 6 ст. 100 ЦПК України судом направлено запит до адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України у м.Києві стосовно ОСОБА_1, з відповіді якого вбачається, що боржник за вказаною адресою зареєстрованою не знчиться.

В матеріалах заяви наявний витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію право власності на нерухоме майно, з якого вбачається, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2, проте заявником не додано довідки форми № 3, з якої можна встановити чи є боржник власником особового рахунку та не надано документів, які свідчать про те, що саме заявник має право вимоги у зв'язку із наданням боржнику відповідних послуг, що свідчить про наявність спору про право.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України, суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 100, 210 ЦПК України, ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Перший український експертний центр» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня отримання її копії до Апеляційного суду міста Києва через Шевченківський районний суд м. Києва.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

СУДДЯ М.А. РИБАК
Провадження № 2/761/9502/2015
У Х В А Л А

18 вересня 2015 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

В вересня 2015 р. позивач ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно із ст. 107 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються районними, районними у містах, міськими та міськрайонними судами.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Як вбачається з матеріалів справи, місце проживання відповідачки по справі: АДРЕСА_1, що територіально не відноситься до Шевченківського району м. Києва. При цьому, не вбачається і підстав для застосування альтернативної підсудності, передбаченої ч. 2 ст. 110 ЦПК України.

Відповідно до п. 4) ч. 3 ст. 121 ЦПК України суд приходить до висновку, що позовну заяву слід повернути, оскільки справа не підсудна цьому суду.

Згідно із ст. 115 ЦПК України якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилаються позивачеві.

Крім того, відповідно до положень ч. 2 ст. 79 ЦПК України порядок повернення судового збору встановлюється законом.

Згідно з п.2) ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду стороною позивача було сплачено судовий збір в розмірі 487,2 грн.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви для подання до належного суду та повернення позивачу суми сплаченого судового збору.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 79, 107, 109, 115, 121, 209, 210, 293, 293 ЦПК України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернути позивачу для подачі до належного суду.

Копію ухвали разом із позовною заявою та всіма додатками до неї надіслати позивачу.

Повернути ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору у розмірі 487 /чотириста вісімдесят сім/ грн. 20 коп. (внесених згідно квитанції №0110021 від 16 вересня 2015р., одержувач платежу ГУ ДКСУ у м. Києві, розрахунковий рахунок 0011, МФО 820019).

Ухвалу суду в частині повернення позовної заяви може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
У Х В А Л А

28 вересня 2015 року м. Київ

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах

Верховного Суду України в складі:

Гуменюка В.І.,
Охрімчук Л.І., Яреми А.Г.,
розглянувши заяву ОСОБА_4 про перегляд Верховним Судом України ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 квітня 2013 року у справі за позовом ОСОБА_4 до державного підприємства «Перевальське ремонтно-будівельне управління № 2», ліквідатора державного підприємства «Перевальське ремонтно-будівельне управління № 2», Міханошина Олександра Володимировича, державного підприємства «Луганськвугілля» про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, пільги та компенсацію,

в с т а н о в и л а :

8 вересня 2015 року до Верховного Суду України звернувся ОСОБА_4 із заявою про перегляд ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 квітня 2013 року з підстав неоднакового застосування судом касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права, що спричинило ухвалення різних за змістом судових рішень у подібних правовідносинах.

Водночас заявник подав клопотання про поновлення строку подання заяви про перегляд указаного судового рішення, посилаючись на поважність причин його пропуску.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 356 ЦПК України заява про перегляд судових рішень подається протягом трьох місяців з дня ухвалення судового рішення, щодо якого подано заяву про перегляд, або з дня ухвалення судового рішення, на яке здійснюється посилання на підтвердження підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 355 цього Кодексу, якщо воно ухвалено пізніше, але не пізніше одного року з дня ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява. У разі пропущення строку, встановленого частинами першою-третьою цієї статті, з причин, визнаних поважними, суд за клопотанням особи, яка подала заяву про перегляд судового рішення, може поновити цей строк у межах одного року з дня ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява.

ОСОБА_4 подано заяву про перегляд судового рішення з пропущенням річного строку.

За таких обставин у задоволенні клопотання заявника про поновлення строку подання заяви про перегляд судового рішення слід відмовити, оскільки пропущено річний строк, який поновленню не підлягає.

Відповідно до статті 72 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, якщо суд за клопотанням особи, що їх подала, не знайде підстав для поновлення або продовження строку.

Керуючись ст. ст. 72, 356 ЦПК України, колегія суддів Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України

у х в а л и л а :

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку подання заяви про перегляд Верховним Судом України ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 квітня 2013 року відмовити, а заяву залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В.І. Гуменюк

Л.І. Охрімчук

А.Г. Ярема