Справа №: 398/5684/15-ц
УХВАЛА

"25" грудня 2015 р. Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Ковальова О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про встановлення місця відкриття спадщини, -

ВСТАНОВИВ

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради про встановлення місця відкриття спадщини.

Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовує тим, що 22.02.2015 року помер її син ОСОБА_2. Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить автомобіль Toyota Corolla, 2010 року випуску, д.р.н. АК 9222 АК. Позивач протягом 6 місяців звернулась до приватного нотаріуса Олександрійського міського нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини, оскільки вона є спадкоємицею 1-ої черги. Але коли вона звернулась з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину, то їй було розяснено, що оскільки у свідоцтві про смерть спадкодавця зазначено, що місцем його смерті є м.Київ, але немає документів, які б підтверджували, що останнім місцем проживання ОСОБА_2 було м.Олександрія Кіровоградської області, то нотаріус не вправі видати їй свідоцтво про право на спадщину після смерті сина та їй було рекомендовано звернутись до суду з позовом про встановлення місця відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд вважає, що подана заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України.

Згідно пункту 1.13 Порядку місце відкриття спадщини підтверджується: довідкою житлово-експлуатаційної організації, довідкою правління житлово-будівельного кооперативу про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця; записом у будинковій книзі про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця, довідкою адресного бюро, довідкою райвійськкомату про те, що спадкодавець до призову на військову службу проживав за відповідною адресою.

У відповідності з п. 1.14 Порядку у разі відсутності у спадкоємців документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, нотаріус роз'яснює спадкоємцям їх право на звернення до суду із заявою про встановлення місця відкриття спадщини. У такому випадку місце відкриття спадщини підтверджується копією рішення суду, що набрало законної сили.

У відповідності із розясненнями, що містяться в п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» - відповідно до статей 255, 271 Цивільно процесуального Кодексу України (ЦПК) в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо:

- згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;

- чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення;

- заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

- встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Наведений у ст.273 ЦПК перелік фактів, які встановлюються судом, не є вичерпним. За наявності зазначених умов суд може встановлювати й інші факти, що мають юридичне значення, наприклад, факти визнання батьківства щодо дітей, які народилися до 1 жовтня 1968 року; батьківства; реєстрації батьківства: факти прийняття спадщини, встановлення місця відкриття спадщини та фактів володіння будівлею на праві приватної власності.

При цьому, згідно п. 2. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008, №7 «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

В позовній заяві та в матеріалах даної справи відсутні будь-які дані - про наявність спадкоємців після смерті ОСОБА_2, померлого 22.02.2015 року, про наявність спору між ними та те, що встановлення даного факту, що має юридичне значення, може вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб.

Згідно рішення Конституційного Суду України №9-зп від 25.12.1997 р. щодо офіційного тлумачення статей 55, 64,124 Конституції України, частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

В роз'ясненні п.7постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», зазначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України.

Таким чином, суд вважає, що подана заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, так як позивачка повинна визначитись з характером спірних правовідносин, які виникли якщо вважає, що справа повинна розглядатись в порядку позовного провадження, а не окремого провадження, то їй необхідно правильно викласти обставини, тобто вказати спадкоємців після смерті ОСОБА_2, померлого 22.02.2015 року, про наявність спору між ними та позивачкою, а також те, що встановлення даного факту, що мають юридичне значення, може вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб.

На підставі викладеного вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу термін для подання позовної заяви оформленої належним чином..

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про встановлення місця відкриття спадщини- залишити без руху та надати їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Запропонувати позивачу надати у вказаний термін належним чином оформлену позовну заяву.

Якщо позивач, у встановлений термін не виконає вимоги, зазначені в ухвалі, позовна заява вважається не поданою і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: