У х в а л а

"10" серпня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Бартащук Л.П., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи Головне управління Держземагентства у м. Києві, Державна реєстраційна служба України про визначення порядку володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи Головне управління Держземагентства у м. Києві, Державна реєстраційна служба України про визначення порядку володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статі 119 Цивільного процесуального кодексу України, як передбачено нормою даної статті, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати ( 3 654, 00 грн.).

Однак, при зверненні з цим позовом до суду позивачами не долучено докази, які б підтвердили сплату ними судового збору.

При наведенні переліку додатків до позовної заяви, викреслені слова «квитанція про сплату судового збору».

Отже, судовий збір має бути сплачений позивачами в порядку та розмірах, визначених ст. 4 Закону України «Про судовий збір», - виходячи з ціни позову, яка зазначена у позовній заяві - 135 573, 00 грн., судовий збір позивачами має бути сплачено в сумі 1 355,73 грн.

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКС України в м. Києва, отримувач УДКСУ в Дніпровському районі м. Києва.

Звертаю увагу, що пільги щодо сплати судового збору визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

За наявності у позивачів пільг щодо оплати судового збору, суду слід надати підтверджуючі документи.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Статтею 121 Цивільного процесуального кодексу України передбачені наслідки подання позовної заяви, яка не відповідає вимогам ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи Головне управління Держземагентства у м. Києві, Державна реєстраційна служба України про визначеня порядку володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 3-х днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачам, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: