УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12.11.2015 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ї ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 комітету «Швачка», ОСОБА_4, закритого акціонерного товариства «Ужгородська швейна фабрика», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про скасування п. 34 спільного рішення адміністрації і профкому ЗАТ «Ужгородська швейна фабрика», зміну п. 33 даного рішення та виселення з житлової кімнати,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_2 звернулися в суд з позовною заявою до ОСОБА_3 комітету «Швачка», ОСОБА_4, закритого акціонерного товариства «Ужгородська швейна фабрика», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про скасування п. 34 спільного рішення адміністрації і профкому ЗАТ «Ужгородська швейна фабрика», зміну п. 33 даного рішення та виселення з житлової кімнати.

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог п. п. 3, 5 ч. 2 та ч. 5 ст. 119 ЦПК України,

Зокрема, у позовній заяві зазначено відповідачем ОСОБА_3 комітет «Швачка», однак, позовна заява не містить позовних вимог щодо вказаної сторони, також у позовній заяві відсутнє викладення обставин на обґрунтування вимог до співвідповідача ОСОБА_3 комітету «Швачка», не зазначено які спільні права та обовязки кількох відповідачів, у тому числі будинкового комітету є предметом спору у розумінні ст. 32 ЦПК України, чи з якої підстави виникли права і обовязки останнього.

Крім того, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі.

Так, відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Водночас, на момент звернення з позовом, датованим 09 листопада 2015 року, позивачем долучено оригінал квитанції № від 11.08.2015 року про сплату судового збору у розмірі 243,60 грн.

Частиною 2 ст. 79 ЦПК України регламентовано відсильну норму, за якою розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (487,20 грн.). Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» передбачено, що з 1 січня 2015 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1218 гривень.

Окрім цього, відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так як у даному випадку заявлено декілька вимог немайнового характеру, а саме, позивач просить

1)скасувати п. 34 спільного рішення адміністрації і профкому ЗАТ «Ужгородська швейна фабрика» «Про закріплення житла за мешканцями, проживаючими у гуртожитку по вул. Богомольця, 18/22 м. Ужгорода, у звязку з його передачею у комунальну власність»;

2)змінити п. 33 даного рішення, закріпивши за ОСОБА_2, ОСОБА_1 та їхніми дітьми, додатково і третю кімнату житловою площею 12,5 кв.м.;

3)виселити ОСОБА_4 з житлової кімнати в квартирі АДРЕСА_1,

судовий збір повинен бути сплачений окремо за кожну з таких вимог.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачеві строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 комітету «Швачка», ОСОБА_4, закритого акціонерного товариства «Ужгородська швейна фабрика», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про скасування п. 34 спільного рішення адміністрації і профкому ЗАТ «Ужгородська швейна фабрика», зміну п. 33 даного рішення та виселення з житлової кімнати залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5