Справа № 368/666/15-ц
Провадження № 2/368/260/15
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"05" травня 2015 р. м. Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючого: судді Закаблук О.В.

При секретарі: Вареник О.Л.

З участю сторін:

Позивачки: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В :

01.04.2015 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, в якій позивачка просила суд винести рішення, яким:

- розірвати шлюб між нею, - ОСОБА_1 та відповідачем, -ОСОБА_2, зареєстрований 26 листопада 2011 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис за № 1667;

- стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в твердій грошовій сумі у розмірі 2000 грн., щомісячно з дня звернення до суду з цим позовом до досягнення ним повноліття;

- стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь судові витрати.

Свої позовні вимоги позивачка в мотивувальній частині позовної заяви обґрунтовує наступним.

26 листопада 2011 року ОСОБА_4 (Позивач) та ОСОБА_2 (Відповідач) зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №182402.

Від шлюбу у Позивача та Відповідача є неповнолітній син, ОСОБА_3, що народився 07 грудня 2013 року.

Слід зазначити те, що Позивач із Відповідачем вже тривалий час разом не живуть, спільне господарство не ведуть, кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами.

Примирення та збереження шлюбу між сторонами неможливе з підстав викладених вище.

Між нею та відповідачем на момент пред'явлення цього позову досягнуто згоди з приводу місце проживання та виховання дитини.

По домовленості між нами син залишиться проживати разом з нею.

На його утримання вона бажає стягувати з відповідача аліменти. Він працює КБ ПАТ «Фінансова ініціатива», отримує заробітну плату і згідно із ст. 180 Сімейного кодексу України зобов'язаний утримувати дитину.

Оскільки розірвання шлюбу є свідомим та добре обдуманим рішенням, питання про розподіл майна було вирішено завчасно.

Враховуючи вище вказане, майновий спір між Позивачем та Відповідачем -відсутній.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки Позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до п. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Крім того, ч. І ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Оскільки укладання шлюбу здійснюється на засадах взаємної любові та поваги, то збереження подружніх відносин неможливо, якщо втрачена їх основа. Тому вказана вище норма закону надає їй право звернутись до суду.

Підстав, які б перешкоджали звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу, які передбачено ст. 110 СК України, немає, окрім того вважає, що подальше спільне життя є неможливим, а тому збереження шлюбу суперечить інтересам як її, так і відповідача.

06 квітня 2015 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 122, 127 ЦПК України було відкрите провадження у справі та призначено справу до слухання на 22.04.2015 року.

В судове засідання, яке відбулося 22.04.2015 року, позивачка ОСОБА_1 не з»явилася, хоча повідомлялася судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

В судове засідання, яке відбулося 22.04.2015 року, відповідач ОСОБА_2 не з»явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, окрім того 20.04.2015 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшло письмове заперечення відповідача, в якому він проти позову в частині розірвання шлюбу не заперечує, не заперечує проти позову про стягнення аліментів, проте, вважає, розмір аліментів, які бажає стягувати позивачка, занадто великий.

Відповідно, в зв»язку з неявкою сторін, судом було відкладено справу на 11 год. 05.05.2015 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 05.05.2015 року позивачка ОСОБА_1 позовні вимоги уточнила, зокрема, уточнила позов в частині стягнення аліментів, а саме, просила суд стягувати аліменти не в твердій грошовій сумі, а в частці, 1/4 частки щомісячно, в решті позов просить задовольнити, обґрунтовувала його обставинами, які вказані в мотивувальній частині позовної заяви, та які судом наведено вище.

На запитання суду позивачка ОСОБА_1 відповіла наступне.

З відповідачем по справі, - ОСОБА_2 шлюбні відносини не підтримує з липня 2014 року, фактично проживають на різних житлових площах.

Після розірвання шлюбу бажає мати прізвище, - «Шеремет».

Примиритися категорично не бажає, так як вважає, що подальше спільне життя з відповідачем є безперспективними, тому категорично заперечує на пропозицію суду щодо надання терміну на примирення.

В судове засідання, яке відбулося 05.05.2015 року, відповідач ОСОБА_2 не з»явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Суд, вислухавши позивачку ОСОБА_1, яка уточнила позов в частині способу стягнення аліментів, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку щодо задоволення уточненого позову, шляхом винесення заочного рішення, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Що стосується винесення заочного рішення, то, відповідно, враховуючи вищевикладені обставини судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі Глави 8 ЦПК «Заочний розгляд справи».

Так, в ст.. 224 ЦПК України зазначено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

Згідно ч. 2 ст. 225 ЦПК України розгляд справи та ухвалення рішення проводяться за загальними правилами з винятками і доповненнями, встановлених цією главою.

Згідно ст.. 226 ЦПК України за формою та змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим ст. ст. 213, 215 ЦПК України і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.

Підсудність.

Згідно ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред»являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Проте, згідно ст.110 ЦПК України позови про стягнення аліментів, про визнання батьківства відповідача, позови, з трудових правовідносин, можуть пред»являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Як видно з матеріалів справи, зокрема, з паспорту позивачки ОСОБА_1, остання зареєстрована за адресою: Київська область, Кагарлик, відповідно, дана справа підсудна Кагарлицькому суду Київської області як суду загальної юрисдикції першої інстанції.

Що стосується фактичним обставинам справи, то судом в судовому засіданні встановлено наступне.

Обґрунтування судом задоволення позову в частині розірвання шлюбу.

26.11.2011 року позивачка ОСОБА_1 ( дівоче прізвище ОСОБА_5) ОСОБА_6 зареєструвала шлюб з відповідачем ОСОБА_2.

Даний факт підтверджується свідоцтвом про шлюб серії I БК № 182402, яке видано 26 листопада 2011 року відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, з якого видно, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженець ІНФОРМАЦІЯ_3, громадянин України та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженка місто Суми Сумської області, громадянка України, зареєстрували шлюб 26 листопада 2011 року, про що 26.11.2011 складено відповідний актовий запис №1667.

Прізвище після реєстрації шлюбу:

Чоловіка ОСОБА_2.

Дружини ОСОБА_2.

Від спільного шлюбу сторони мають одну неповнолітню дитину, - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5.

Вищевказаний факт підтверджується свідоцтвом про народження серії І ОК № 251727, видане 18 грудня 2013 року виконавчим комітетом Немішаєвської селищної ради Бородянського району Київської області, з якого видно, що ОСОБА_3 народився 07 грудня 2013 року в м. Київ, про що 18.12.2013 року складено відповідний актовий запис за № 80.

В графі «батько» зазначений відповідач ОСОБА_2.

В графі «мати» зазначена позивачка ОСОБА_1.

Станом на даний час неповнолітня дитина, - син ОСОБА_3 проживає спільно з матір»ю, позивачкою по справі, - ОСОБА_1.

Як встановлено судом в судовому засіданні з пояснень сторін, спільне життя у сторін не склалося, через протирічивість поглядів на життя, несумісність характерів.

Подальше спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити інтересам сторін по справі, зокрема, позивачки ОСОБА_1.

В процесі спільного проживання сторони стали байдужими один до одного, утратили почуття любові, що є обтяжливим для них обох.

Позивачка ОСОБА_1 з відповідачем ОСОБА_2 на даний час, з липня 2015 року подружніх стосунків не підтримують, спільного господарства та сімейного бюджету не мають, проживають окремо на різних житлових площах.

На думку суду, шлюб сторін носить формальний характер, при його фактичному розпаді, примирення між сторонами, не зважаючи на зусилля суду, неможливе.

Спору у сторін що до місця проживання дитини, - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5 немає, за спільною згодою сторін він залишається проживати з позивачкою, -ОСОБА_1.

Норми матеріального права, застосовані судом при вирішенні спору.

Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя..

Суд у відповідності до ч. 2 статті 112 Сімейного Кодексу України постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21.12.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім»ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21.12.2007р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» при вирішенні спору про місце проживання дитини належить звертати особливу увагу на її вік та з'ясовувати, з ким із батьків вона бажає проживати. Судам слід враховувати також положення ст. 160 СК, якою передбачено, що місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків, яка досягла десяти років, - за спільною згодою батьків та самої дитини, а місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.

На даний час дитина постійно проживає з позивачкою ОСОБА_1, відповідач же, - ОСОБА_2, як встановлено судом в судовому засіданні, фактично не цікавиться життям своєї дитини.

У зв'язку з чим, суд вважає, визначення місця проживання дитини з матір'ю не буде суперечити інтересам дитини.

Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, тому суд вирішує за клопотанням позивачки ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище, - «Шеремет».

Норми матеріального права, зокрема, норми СК України, які були застосовані судом при вирішенні спору щодо:

· стягнення аліментів на дитину:

Так, згідно з ст.. 180 СК України батьки зобов»язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Суд наголошує на тій обставині, що обов'язок батьків утримувати свою неповнолітню дитину належить до конституційних обов'язків і передбачений ч. 2 статті 51 Конституції України від 28 червня 1996 року, відповідно до якої батьки зобов'язані утримувати дітей до їх повноліття.

Підставою для виникнення права неповнолітньої дитини на утримання від батьків є сукупність юридичних фактів:

- наявність споріднення. В даному випадку споріднення доведено свідоцтвом про народження І ОК № 251727, видане 18 грудня 2013 року виконавчим комітетом Немішаєвської селищної ради Бородянського району Київської області, з якого видно, що ОСОБА_3 народився 07 грудня 2013 року в м. Київ, про що 18.12.2013 року складено відповідний актовий запис за № 80.

В графі «батько» зазначений відповідач ОСОБА_2.

В графі «мати» зазначена позивачка ОСОБА_1.

- недосягнення дитиною, - ОСОБА_3 повноліття, тобто вісімнадцятирічного віку.

Враховуючи вищевикладене, відповідач по справі, - ОСОБА_2 зобов»язаний утримувати свою дитину, - сина, шляхом сплати аліментів до досягнення дитиною, - сином ОСОБА_3 18 ти річного віку, тобто, до досягнення його сином повноліття, - до 07.12.2031 року.

Згідно ч. 3 ст. 181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини є найбільш розповсюдженим способом визначення розміру аліментів.

До переваг цього способу належать, по перше, відсутність необхідності переглядати суму аліментів кожного разу, як змінюється дохід (заробіток) платника аліментів, по друге, відсутність потреби у проведенні індексації.

Що стосується розміру частки, яку необхідно стягувати з відповідача, то згідно ч. 1 ст. 183 Сімейного кодексу України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Враховуючи ту обставину, що, як встановлено судом в судовому засіданні, відповідач ОСОБА_2 працездатного віку, офіційно працює, іншими аліментними зобов»язаннями не обтяжений, та те, що позивачка ОСОБА_1 просить стягувати аліменти в частці від доходу відповідача, суд прийшов до висновку щодо стягнення аліментів в фіксованій частці від всих видів заробітку (доходів) відповідача в розмірі 1/4 частки від його доходу.

Згідно ч. 1 ст. 191 Сімейного кодексу України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову, тобто, в даному випадку слід стягувати аліменти з 01.04.2015 року.

Отже, враховуючи ті обставини, що відповідач ОСОБА_2 працездатного віку, офіційно працює, іншими аліментними зобов»язаннями не обтяжений, суд приходить до висновку щодо стягнення з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, громадянина України, аліменти на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_6, паспорт серії СТ 288926, виданий 24 січня 2012 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1,, на утримання неповнолітньої дитини, - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_7, Україна, свідоцтво про народження І ОК № 251727, видане 18 грудня 2013 року виконавчим комітетом Немішаєвської селищної ради Бородянського району Київської області, щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви, з 01.04.2015 року і до досягнення дитиною 18 ти річного віку, тобто, до 07.12.2031 року в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, але не менше ніж 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Судові витрати.

Що стосується судових витрат, то дане питання врегульовано ст. 88 ЦПК України, тому суд приходить до висновку щодо стягнення з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь держави 243 грн. 60 коп. судових витрат.

Крім того, слід стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_8, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_6, паспорт серії СТ 288926, виданий 24 січня 2012 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 243 грн. 60 коп. судових витрат.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 2 ст. 84, ст. 180, ч. 3 ст. 181, 183, 191 СК України , п. 17 Постанови Пленуму Верховного суду України від 15.05.2006 №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», ст..ст. 215, 218, п. 1 ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд , -

В И Р І Ш И В :

Уточнений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 26 листопада 2011 року відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_3, громадянином України, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_6, паспорт серії СТ 288926, виданий 24 січня 2012 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, громадянкою України, свідоцтво про шлюб серії I БК № 182402, яке видано 26 листопада 2011 року відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1667, - розірвати.

Після вступу рішення в законну силу ОСОБА_1 залишити прізвище, - «Шеремет».

Місцем проживання неповнолітньої дитини, - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_7, Україна, свідоцтво про народження І ОК № 251727, видане 18 грудня 2013 року виконавчим комітетом Немішаєвської селищної ради Бородянського району Київської області, визначити місцем проживання матері, - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_6, паспорт серії СТ 288926, виданий 24 січня 2012 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, громадянки України

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_3, громадянина України, аліменти на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_6, паспорт серії СТ 288926, виданий 24 січня 2012 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, громадянки України, на утримання дитини, - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_7, Україна, свідоцтво про народження І ОК № 251727, видане 18 грудня 2013 року виконавчим комітетом Немішаєвської селищної ради Бородянського району Київської області, щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви, - з 01.04.2015 року і до досягнення дитиною 18 ти річного віку, тобто, до 07.12.2031 року в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, але не менше ніж 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь держави 243 грн. 60 коп. судових витрат.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_6, паспорт серії СТ 288926, виданий 24 січня 2012 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 243 грн. 60 коп. судових витрат.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

ССуддя:ОСОБА_7