Провадження 2/389/51/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2015 року місто Знам'янка

Суддя Знам'янського міськрайонного суду Кіровоградської області Український В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду завдану залиттям квартири в розмірі 10424 грн., моральну шкоду в розмірі 20000 грн., витрати пов'язані з проведенням судової експертизи в розмірі 2500 грн., витрати пов'язані з наданням правової допомоги в розмірі 3000 грн. та судові витрати пов'язані з розглядом справи.

Позивач просить забезпечити свій позов шляхом накладення арешту на майно, яке належить ОСОБА_2, а саме на квартиру, яка знаходиться за адресою: 27400, АДРЕСА_1, до закінчення розгляду справи по суті.

Розглянувши питання про забезпечення позову, дослідивши документи, що маються в цивільній справі вважаю, що відомостей, потрібних для забезпечення позову в заяві не має.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно положень ст.151-152 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Позов може бути забезпечено шляхом заборони вчиняти певні дії, а у разі необхідності судом можуть бути застосовані інші види забезпечення позову. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб'єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

Вивчивши матеріали про забезпечення позову, позовної заяви, враховуючи положення Постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», вважаю, що в забезпеченні позову належить відмовити. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Також вид забезпечення позову має бути співмірним із заявленими позивачем вимогами. Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову, але в заяві вони відсутні, як і будь-які докази необхідності забезпечення позову, та докази утруднення чи неможливість виконання рішення суду, що унеможливлює накладення арешту на майно.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.151-153, 208-210 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Кіровоградської області, через суд першої інстанції, протягом пяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка їх оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Знамянського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_3