Справа № 468/1837/15-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.12.2015 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого по справі судді - Янчук С.В., при секретарі - Шевчук Н.П., розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Баштанка справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Єрмолівської сільської ради Баштанського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог зазначив, що 05.02.2010 року померла його мати ОСОБА_2, після смерті якої відкрилася спадщина на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 07,89 гектарів, розташовану в межах Єрмолівської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. Позивач являється єдиним спадкоємцем відповідно до заповіту від 20.11.2003р.

В листопаді 2015р. він звернувся до нотаріуса для завершення оформлення спадкових документів, проте отримав відмову оскільки пропущено строк. Вказаний строк було пропущено, оскільки матір у звязку із хворобою вибула до м.Санкт Петербург де і померла. Весь цей час позивач користувався земельною ділянкою.

В судове засідання позивач не зявився, до суду надійшла заява про слухання справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить задовольнити.

Представник відповідача до суду не зявився, надавши заяву про розгляду справи у відсутність їх представника, проти задоволення позову не заперечують.

Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 серії ІІІ-АК №644949, державного акту серії МК № 051186, копі заповіту реєстр №2370, довідку Єрмолівської сільської ради від 09.11.2015р., постанову нотаріуса від 19.11.2015р., копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії І-ФП №367405), суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та підлягаючими задоволенню.

За змістом норм статей 1268- 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи, що державний акт весь час перебував у позивача, він користувався земельною ділянкою отримував оренду плату та вважав що прийняв таким чином спадщину, на підставі представлених доказів, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Керуючись ст.ст. 213-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 05 лютого 2010 року, свідоцтво про смерть серії ІІІ-АК №644949 терміном у два місяці починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Миколаївської області, через Баштанський районний суд, шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення, або протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення в порядку ч. 1 ст. 294 ЦПК України.

СУДДЯ: