Справа № 357/7733/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2015 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Жарікова О. В. ,

при секретарі Гавриш О. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в м. Біла Церква, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з цивільним позовом до Білоцерківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що він являється спадкоємцем після смерті його батька ОСОБА_2, який помер 18 квітня 2011 року. Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді частини будинку по вул. 2-й Гризодубової, буд. 15 в м. Біла Церква. Частину будинку батько успадкував, після смерті його батька ОСОБА_3. Позивач являється єдиним спадкоємцем за законом. В установлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори позивач не звернувся, оскільки на момент смерті батька не знав, що після його смерті залишилось спадкове майно, крім того, в нього не було необхідних документів для подачі заяви про прийняття спадщини, а саме довідки з ЖЕКу про те хто на момент смерті був зареєстрований у будинку, так як будинкова книга знаходиться у співвласників будинку, а вони на той час не надавали позивачу ніяких документів. Також, своєчасно звернутися до нотаріуса він не міг в звязку з технічними причинами, які від нього не залежали. Згодом, коли позивач звернувся до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини, йому пояснили, що він пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини, і що йому для переоформлення спадщини необхідно звертатися до суду. Тому позивач звернувся до суду та просить суд визначити йому додатковий строк в два місяці, для подання до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області заяви про прийняття спадщини, котра відкрилася після смерті його батька ОСОБА_2.

Позивач та його представник в відкрите судове засідання не зявилися, про місце, час та дату розгляду справи повідомлені належним чином. Позивач подав до суду, через канцелярію суду письмову заяву, в якій просив позов задовольнити в повному обсязі та розглянути справу без його участі та без участі його представника.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлені належним чином, подали до суду клопотання, в якому просили розглядати справу за відсутності їх представника, на розсуд суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 18 квітня 2011 року помер ОСОБА_2 батько позивача, що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача, серії VII- БК № 347939, яке видане відділом ЗАГС Білоцерківсього міськвиконкому Київської області 16 травня 1991 року та копією свідоцтва про смерть, серії 1-ОК № 212303, яке видане ВДРАЦС Білоцерківського МРУЮ у Київській області 29.04.2011 року. Після померлого ОСОБА_2 залишилось спадкове майно у вигляді частини будинку, що знаходиться за адресою: 2-й провулок Гризодубової, буд. 15, м. Біла Церква, Київської області. Частина вказаного будинку за життя належала батьку позивача, оскільки була фактично прийнята ним як спадщина, проте нотаріально не оформлена, після смерті ОСОБА_3, який згідно копії свідоцтва про смерть, серії І-БК № 340918, помер 08 лютого 1995 року, оскільки він на момент смерті спадкодавця був зареєстрований та постійно проживав за вказаною адресою, що підтверджується копією довідки, яка видана Комунальним підприємством Білоцерківської міської ради ЖЕК № 7 22.05.2015 року за № 1175. ОСОБА_3 частина будинку перейшла в результаті укладення договору купівлі-продажу від 26.11.1970 між ним та ОСОБА_4.

В червні 2015 року позивач звернувся до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області з необхідними для оформлення спадщини документами, де йому було відмовлено в оформленні спадкових прав на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_2 та у видачі свідоцтв про право на спадщину, в звязку з пропущенням ним встановленого строку для подачі заяви про прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1124/02-31 від 11.06.2015 року.

Обгрунтовуючи поважність пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на те, що на момент смерті батька він не знав, що після його смерті залишилось якесь спадкове майно. Крім того, в нього не було необхідних документів для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач не міг надати довідку з ЖЕКу про те, хто на момент смерті був зареєстрований в будинку, так як будинкова книга, на підставі якої видається довідка, знаходилась у співвласників будинку, а вони не надавали ніяких документів.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обовязків ( спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Позивач являється спадкоємцем за законом.

До складу спадщини, у відповідності до ст. 1218 ЦК України, входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця або місце знаходження нерухомого майна.

Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦПК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як встановлено ч.3.ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

В даному випадку померлий ОСОБА_2 прийняв спадщину після померлого батька ОСОБА_3, так як на час смерті спадкодавця був зареєстрований та постійно проживав за однією з ним адресою.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності із ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Сукупність досліджених доказів свідчить про можливість надання додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки зазначені позивачем обставини є поважними, не спростовуються матеріалами справи, що є підставою для надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини строком в два місяці.

Таким чином, позов підлягає до задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1221, 1222, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 18, 60, 213-215, 294, 296 ЦПК України,суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк для подання заяви до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області про прийняття спадщини, після померлого 18 квітня 2011 року ОСОБА_2, терміном два місяці, з дня вступу рішення в законну силу.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя ОСОБА_5