У Х В А Л А

26 листопада 2015 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Рибак М.А., перевіривши дотримання вимог щодо форми і змісту позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна об'єктом спільної сумісної власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з даним позовом.

20 листопада 2015 року працівниками загальної канцелярії Шевченківського районного суду міста Києва відповідно до Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 17 грудня 2013 року № 173, було складено акт про відсутність під час розкривання конверта надісланого ОСОБА_1 - замість оригіналу квитанції, зазначеної в додатках як доказу сплати судового збору виявлено її копію.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме, до позовної заяви не додано належного документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених чинним законодавством розмірах.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви має бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв, які подаються до суду, майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 487,20 грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати - 6090 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем визначено ціну позову у розмірі 70,00 грн., у зв'язку з чим, до позовної заяви позивачем додано копію квитанції про сплату судового збору у розмірі 487, 20 грн.

Разом з тим, згідно змісту позовних вимог, позивач просить визнати квартиру АДРЕСА_1 об'єктом права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2, а саме 2/3 частини квартири за ОСОБА_2, 1/3 частини квартири за ОСОБА_1 з урахуванням прав дитини ОСОБА_3.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень ч. 2 зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Враховуючи викладене та те, що ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, суддя приходить до висновку про необхідність визначення попереднього розміру судового збору за подання позову майнового характеру у сумі 6090,00 грн.

Таким чином, позивач повинен доплатити суму судового збору (надавши оригінал квитанції) в розмірі 5602,80 грн. та надати оригінал квитанції, копія якої долучена до матеріалів позову на суму 487,20 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 80, 119, 121 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна об'єктом спільної сумісної власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном п'ять днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвалу суду в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ М.А. РИБАК