АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/1674/15Головуючий по 1 інстанції
Категорія : 39 ОСОБА_1
Доповідач в апеляційній інстанції
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2015 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючогоОСОБА_2
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4
при секретаріОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 - ОСОБА_7 на рішення Чигиринського районного суду Черкаської області від 20 травня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_6 до Вершацької сільської ради Чигиринського району, третя особа ОСОБА_8, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и л а :

У квітні 2015 року ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом до Вершацької сільської ради Чигиринського району, третя особа ОСОБА_8 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що 23 березня 2014 року померла його мати ОСОБА_9.

Після її смерті на території Вершацької сільської ради залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,50 га.

Крім нього спадкоємцем першої черги відповідно до ст.1261 ЦК України, є його сестра ОСОБА_8, але вона не претендує на спадкове майно.

Він звернувся із заявою до нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, але йому було відмовлено в цьому в зв'язку з тим, що до шести місяців не прийняв спадщину.

Зазначав, що в установлений законом шестимісячний термін він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв'язку з скрутним матеріальним становищем, через що був змушений поїхати на заробітки в Москву, де перебував до березня 2015 року, а також не знав про існування державного акту на земельну ділянку.

Просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_9

Рішенням Чигиринського районного суду Черкаської області від 20 травня 2015 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду представник ОСОБА_6 - ОСОБА_7 оскаржив його в апеляційному порядку.

Зазначав, що судом першої інстанції неповністю зясовано обставини справи, а висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи.

Вважає, що неподання позивачем заяви про прийняття спадщини на протязі шести місяців з дня смерті матері викликано поважними, обєктивними причинами, а саме: помилкове трактування положень законодавства про спадкування, помилкова правова консультація, скрутний матеріальний стан, відсутність поінформованості про склад спадкового майна та впевненість в можливості прийняти спадщину протягом 9 місяців з дня смерті спадкодавця.

Просив скасувати рішення Чигиринського районного суду Черкаської області від 20 травня 2015 року. Ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги, надавши ОСОБА_6 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_9, строком в один місяць, з дня прийняття рішення судом.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст. 214 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають зі встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Зазначеним вимогам закону ухвалене судове рішення не відповідає.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її(ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що згідно копії свідоцтва про смерть ОСОБА_10 І-СР № 235941 виданого Виконавчим комітетом Вершацької сільської ради Чигиринського району Черкаської області 04 серпня 2014 року, ОСОБА_9 померла 04 серпня 2014 року (а.с.3).

Після її смерті відкрилась спадщина, і в період з 04 серпня 2014 року по 04 лютого 2015 року спадкоємці повинні були звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

З листів приватного нотаріуса Чигиринського районного нотаріального округу ОСОБА_11, приватного нотаріуса Чигиринського районного нотаріального округу ОСОБА_12, Державного нотаріуса Другої Черкаської державної нотаріальної контори, в порядку заміщення державного нотаріуса Чигиринської державної нотаріальної контори Черкаської області, ОСОБА_13 вбачається, що спадкоємці із заявами про прийняття спадщини, із заявами про відмову від прийняття спадщини після померлої ОСОБА_9, не зверталися, спадкові справи не відкривалися (а.с.12,14,16).

Відповідно до довідки приватного нотаріуса Чигиринського районного нотаріального округу ОСОБА_12 від 01 липня 2015 року №351/01-16, ОСОБА_6 дійсно в квітні місяці 2015 року звертався до нотаріальної контори по питанню оформлення спадщини після смерті 04 серпня 2014 року матері, ОСОБА_9 Оскільки строк для прийняття спадщини було пропущено, то йому запропоновано звернутися до суду для продовження строку для прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Частиною 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини(пп.2 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування").

Відповідно до пп. 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважним є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як причину пропуску строку, позивач вказував на те, що перебував у скрутному матеріальному становищі та вказував, що йому було повідомлено про те, що спадкодавець склала заповіт на користь свого онука, ОСОБА_14, тому отримавши юридичну консультацію, прийшов до висновку, що право на прийняття спадщини в нього може виникнути тільки після відмови від спадщини спадкоємцем, який має першочергове право на спадщину ОСОБА_14 Дізнавшись, за декілька днів до кінця шестимісячного строку про те, що ні сестра ОСОБА_8, ні племінник ОСОБА_14 не прийняли спадщини, ОСОБА_6 був впевнений, що строк для прийняття ним спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття ними спадщини, тобто до 04 травня 2015 року. А враховуючи, що строк, який залишився є меншим як три місяці, він продовжиться до трьох місяців, тому і звернувся у квітні 2015 року.

Згідно листа Вершацької сільської ради Чигиринського району Черкаської області від 20 травня 2015 року № 02-25, Вершацька сільська рада повідомила, що не заперечує проти задоволення позовних вимог за позовом ОСОБА_6 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини(а.с. 19).

Із заяви ОСОБА_8 від 01 квітня 2015 року вбачається, що вона не претендує на спадкове майно та не заперечує, щоб ОСОБА_6 було надано додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини(а.с.8).

Враховуючи, що позивач мав обєктивні причини пропуску строку на прийняття спадщини і що пропущений ним строк є незначним, що відповідач визнав позов та не заперечує проти задоволення позовних вимог, а також те, що цим не ущемлюються права та інтереси інших осіб, колегія суддів визнає поважними причини пропуску позивачем строку подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст.309 ЦПК України, підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення або зміни рішення є:

1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4)порушення або неправильне застосування норм матеріального або процесуального права, а також розгляд і вирішення справи неповноважним судом; участь в ухваленні рішення судді, якому було заявлено відвід на підставі обставин, що викликали сумнів у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованою; ухвалення чи підписання постанови не тим суддею, який розглядав справу.

Враховуючи наведене, судова колегія уважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, а рішення суду першої інстанції скасуванню, як таке, що ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права, та вважає за необхідне ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог, надавши ОСОБА_6 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_9, яка померла 04 серпня 2014 року, строком в один місяць, з дня ухвалення рішення судом.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307,309, 316, 317, 319 ЦПК України колегія суддів, -

в и р і ш и л а :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 - ОСОБА_7 - задовольнити.

Рішення Чигиринського районного суду Черкаської області від 20 травня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_6 до Вершацької сільської ради Чигиринського району, третя особа ОСОБА_8, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_6 задовольнити. Надати ОСОБА_6 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_9, яка померла 04 серпня 2014 року, терміном в один місяць, з дня ухвалення рішення судом.

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржено до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуючий :

Судді :