Провадження №2/760/4396/15
Справа №760/9188/15-ц
У Х В А Л А

/про залишення позовної заяви без руху/

15 травня 2015 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, суддя,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом та просить витребувати з чужого незаконного володіння 1/6 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. При цьому зазначає, що між ним та відповідачем 19.05.2008 року було укладено договір дарування спірної частини будинку, що посвідчений державним нотаріусом 9 -ї Київської державної нотаріальної контори, не заперечуючи своє вільне волевиявлення на укладення даного правочину

Позовна заява не відповідає ст.119 ЦПК України, а саме:

Відповідно до ст.ст. 3,4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Права, свободи та інтереси фізичних осіб захищаються у спосіб, визначений законами України.

Так, позивач посилається на ту обставину що договір є неукладеним і не створює прав та обов»язків для сторін. Однак, просить витребувати майно з чужого незаконного володіння, вказуючи, що відповідач жодних прав на нього немає та при цьому посилається на ту обставину, що у відповідача майно знаходиться на підставі договору дарування, укладеного між ним та відповідачем, який не здійснив державну реєстрацію вказаного договору. Тобто одночасно, визнаючи за ним право власності на це майно він просить витребувати його.

З позову вбачається лише невиконання відповідачем норм чинного законодавства, що створює для нього негативні наслідки.

Виходячи з цього, в позові не обґрунтовано:

- в чому саме полягає порушення прав позивача відповідачем,

-якими нормами чинного законодавства обгрунтовується порушення такого права, якщо воно є,

-якими діями відповідача порушено його право, якщо такі є,

-які це- не здійснення державної реєстрації, створює правові наслідки для позивача.

Також слід зазначити, яким належним доказом підтверджується та обставина, що відповідачем не здійснено державну реєстрацію договору дарування, на який посилається позивач.

З врахуванням цього, позивачу слід звернутися до органів, що здійснюють державну реєстрацію для отримання необхідно інформації, щодо реєстрації вказаного правочину.

Також згідно ч 5 ст. 119 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України, ціна позовну у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна. Таким чином, пред'явлений позивачем позов є позовом майнового характеру

Законом України «Про судовий збір» визначено розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, а саме 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з

вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

А тому, позивачеві слід сплатити судовий збір з вартості майна.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 119-121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки позовної заяви мають бути усунуті шляхом подання окремої вмотивованої заяви з врахуванням викладених в даній ухвалі недоліків.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

Суддя: