overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
С У Д О В И Й Н А К А З
25 травня 2015 року Справа № 357/6405/15-ц
Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Голуб А. В. розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю БІЛОЦЕРКІВВОДА про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з водопостачання та водовідведення в сумі 1101,72 гривень за період з 01.09.2013 р. по 01.03.2015 р.
Відповідно до ст. 68 Житлового кодексу України, наймач зобовязаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Згідно ст. 67 Житлового кодексу України, плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Згідно до ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, споживач зобовязаний оплачувати житлово-ко мунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до п. 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005 року, споживач зобов"язаний оплачувати послуги в установлені договором строки.
Згідно ст. 96 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,-
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може бути подана також органами та особами, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі і заява має бути оформлена відповідно до вимог ст. 105 ЦПК України.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання.
Суддя ОСОБА_3
Справа № 559/791/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2015 року Дубенський міськрайонний суд Рівненської області

в особі головуючого судді Ходак С.К.,

при секретарі Климюк Ю.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засідання в місті Дубно цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 11 квітня 2000 року виконкомом Птицької сільської ради Дубенського району Рівненської області, актовий запис № 04. Від сумісного подружнього життя у них є двоє дітей ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2. В своїй позовній заяві покладається на те, що спільне життя з відповідачем не склалось, він безпричинно влаштовував сварки та бійки, мають різні погляди на шлюб та сімю. На даний час проживають окремо. Вважає, що сімя розпалась остаточно, шлюбні відносини носять лише формальний характер, збереження шлюбу суперечить її інтересам, примирення виключається.

Представник позивачки в судовому засіданні позовні вимоги в частині розірвання шлюбу підтримала, від вимог стосовно місця проживання дітей відмовилась, оскільки сторони дійшли згоди про їх місце проживання.

Відповідач позовні вимоги визнав, згідний на розірвання шлюбу.

Суд, заслухавши пояснення сторін, ознайомившись з матеріалами справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.

У сторін склались неприязні стосунки, мір до примирення та збереження сімї не бажають приймати. Це свідчить про те, що сімя існує лише формально та зберегти її не можливо і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 2 ст.114 СК України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст.ст.10, 11, 209, 212, 213-215 ЦПК України, ст.ст. ч.3 ст.105, 110, 112, 114 СК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задоволити.

Шлюб, зареєстрований 11 квітня 2000 року виконкомом Птицької сільської ради Дубенського району Рівненської області, між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (актовий запис № 04) розірвати.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Рівненської області через Дубенський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Справа № 360/2897/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2015 року Бородянський районний суд

Київської області в складі:

головуючого-судді Додатко В.Д.,

при секретарі - Буларга Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Бородянка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання розписки недійсною та стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

До суду з вказаною позовною заявою звернувся ОСОБА_1 мотивуючи її тим, що 22 червня 2010 року він домовився з ОСОБА_2 про те, що продає, а відповідач купує будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

В тому ж місяці позивач та відповідач уклали у нотаріуса договір задатку за будинок, але, як виявилось пізніше це був не договір задатку, а договір позики, а саме - нібито позивач бере в борг у відповідача грошові кошти в сумі 17 650 гривень з умовою їх повернення до 01 лютого 2011 року у сумі еквівалентній 3 500 доларів США.

А тому, позивач просить суд визнати недійсною розписку від 21 травня 2013 року про отримання від ОСОБА_2 7 000, дол. США за земельну ділянку та будинок, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1. та стягнути з ОСОБА_2 на його користь 110 950,00 гривень за земельну ділянку та будинок, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні визнав, що він отримав від ОСОБА_2 7000,00 доларів США.

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3, заявлений позов не визнала, так як позивач в судовому засіданні підтвердив, що отримав від відповідача 7 000 дол. США.

Судом встановлено що, 22 червня 2010 року позивач домовився з відповідачем про те, що ОСОБА_1 продає ОСОБА_2 будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Оглянувши матеріали справи суд встановив, що 21 травня 2013 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 написали розписки в яких вказано, що ОСОБА_1 продає, ОСОБА_2, будинок в АДРЕСА_1, за який, ОСОБА_1 отримав від ОСОБА_2 ,7000 дол. США. (а.с.13,14)

У зв'язку з тим що позивач в судовому засіданні визнав, що отримав від відповідача кошти в сумі 7 000 (сім тисяч) гривень суд вважає що в задоволенні позову необхідно відмовити.

Відповідно до ч.1 ст. 202 ЦК України, правочином є дія особи спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно ч.3 ст. 203 ЦК України, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Вислухавши сторін по справі, оглянувши матеріали, суд вважає, що позовна заява не підлягає задоволенню.

Куруючись ст. ст. 202, 203, 213, 215, 230 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 209, 212, 214, 215, 218 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ :

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання розписки недійсною та стягнення боргу відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Київської області через Бородянський районний суд Київської області.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання цього рішення.

Головуючий-суддя&nbsp; В.Додатко
Справа № 569/6278/15-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"30" квітня 2015 р. м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Бучко Т.М.

розглянувши в місті Рівне позовну заяву ОСОБА_1 В»ячеславовича до Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» про визнання іпотечного договору прининеним,-

ВСТАНОВИВ :

28 квітня 2015 року до Рівненського міського суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» про визнання іпотечного договору прининеним.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом ч. 1 ст. 118 ЦПК України позов пред»являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, ціну позову щодо вимог майнового характеру, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Вивченням поданого позову встановлено його невідповідність вимогам процесуального закону, зокрема, до матеріалів позовної заяви долучено квитанцію про оплату судового збору в розмірі 17 грн., а необхідно було сплатити 243,60 грн.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання заявником ухвали.

За таких обставин суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі наведеного та керуючись ст. 119, ч.1 ст.121, ст.ст. 256, 258 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 В»ячеславовича до Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» про визнання іпотечного договору прининеним залишити без руху.

Надати заявнику 5-денний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків заяви.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СУДДЯ -
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/4911/15-ц
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Бучко Т.М. розглянувши заяву ТОВ "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, -
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст.ст. 67, 68, 179 Житлового кодексу України, ст.19 Закону України Про теплопостачання, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України,-
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Бучко Т.М.
Відповідно до ст. 105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Справа № 367/550/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

про забезпечення позову

26 травня 2015 року Ірпінський міський суд Київської області у складі

головуючого судді Чернова Д.Є,

при секретарі Чамор Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

Представник заявника в судовому засіданні заявив клопотання, в якому з метою забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, просить заборонити відчуження майна, яке зазначене в позовній заяві, як таке, що придбано в шлюбі та є спільною власністю подружжя.

Представник Відповідача в судове засідання зявився, заперечував проти задоволення клопотання про забезпечення позову.

Суд, вислухавши пояснення учасників розгляду справи, дослідивши подану заяву, дійшов висновку, що подана заява не підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Статтею 152 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обовязку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобовязання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам. У разі необхідності судом можуть бути застосовані інші види забезпечення позову. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Оскільки забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог, то розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчується, зокрема, в тому, чи існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, зясовує відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Оскільки забезпечення позову в спосіб зазначений в заяві не є співмірним із заявленими позивачем вимогами, суд відмовляє ОСОБА_1 у забезпеченні позову в такий спосіб.

Керуючись ст. ст. 151 - 153 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі через Ірпінський міський суд апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її оголошення.

Суддя:

ОСОБА_3
Справа № 369/4127/15-ц
Провадження № 2-о/369/86/15
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2015 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Нікушин В.В. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1, зацікавлені особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області про надання неповнолітній особі права на шлюб, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду із заявою про надання неповнолітній особі права на шлюб, однак в порушення вимог ст. 119 ЦПК України позивач не виконав вимог, які ставляться до заяви при зверненні до суду, які унеможливлюють відкриття провадження по справі.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Позивачем вимоги, передбачені вказаною законодавчою нормою, не виконані, зокрема, в позовній заяві відсутні відомості, щодо сплати судового збору.

У відповідності до Закону України „Про судовий збір ставки судового збору за подання до суду заяви у справах окремого провадження становить 121,80 грн.

Зважаючи на положення ст.120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб, та документи що містяться в її переліку.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків.

Якщо позивач (заявник, скаржник), відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково суд розяснює, відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи наведене, вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а заявникам надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1, зацікавлені особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області про надання неповнолітній особі права на шлюб - залишити без руху.

Надати заявникам строк для усунення недоліків - протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Нікушин
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7931/15-ц
провадження № 2/753/4547/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" квітня 2015 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Шклянка М.П., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ПАТ «КБ Надра» про визнання недійсним кредитного договору, договору іпотеки та договору поруки, суд -

В С Т АН О В И В :

Позивачі звернулись до суду з позовом про визнання недійсним кредитного договору, договору іпотеки та договору поруки.

Згідно роз'яснень Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року N 3 "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ". Перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Наприклад, це позови про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Виключна підсудність - особливий вид територіальної підсудності, який забороняє застосування інших видів територіальної підсудності (загальної, договірної, альтернативної або підсудності пов'язаних між собою вимог).

Дане нерухоме майно знаходиться в Київській обл., Бориспільського району. В зв"язку з цим справа не підсудна Дарницькому районному суду м.Києва.

Як зазначено в матеріалах позовної заяви предметом спору є договорі іпотеки на земельну ділянку, загальною площею 0,0514 га., яка розташована на території Гніденської сільської ради, садового товариства «Злагода» Бориспільського району Київської обл., що територіально не відноситься до Дарницького району м. Києва

Згідно ст.115 ЦПК України якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом з заявою та всіма додатками до неї надсилаються позивачеві.

Вивчивши матеріали справи, вважаю, що матеріали даного позову необхідно повернути позивачу для подачі до належного суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.109, 110, 115, 121 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Матеріали позовної заяви ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ПАТ «КБ Надра» про визнання недійсним кредитного договору, договору іпотеки та договору поруки - повернути позивачу, для подання до належного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: