Справа № 191/1945/15-ц
Провадження № 2/191/943/15
У х в а л а

"04" червня 2015 р. м. Синельникове

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Твердохліб А. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання житлового будинку обєктом права спільної сумісної власності подружжя, визнання права власності на ? частку житлового будинку, виділення частки в натурі,-

ВСТАНОВИВ:

03. 04. 2015 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 із вищезазначеними позовними вимогами, однак остання подана без додержання вимог п. п. 4, 6 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, з наступних підстав.

Позивач у своїй заяві посилалася на відсутність можливості отримати документ із визначенням дійсної вартості спірного нерухомого майна, однак не зважаючи на це самостійно встановила її у сумі 9325 грн. 50 коп., зазначивши ціною даного позову. Наявність цієї обставини унеможливило виконання судом положення ч. 2 ст. 80 ЦПК України, тому суд зазначає, що позивач повинен визначитись із способом визначення ціни позову обравши його у відповідності до п. 9. ч. 1 ст. 80 ЦПК України, або згідно ч. 2 ст. 80 ЦПК України.

Так, при зверненні до суду із позовною заявою ОСОБА_1 заявила три позовні вимоги, де одна є вимогою немайнового характеру та дві є вимогами майнового характеру, сплативши при цьому 243 грн. 60 коп., що не узгоджується із положенням ч. 1 ст. 121 та ч. 5 ч. ст. 119 ЦПК України щодо сплати судового збору та надання до позовної заяви документу, що стверджує його сплату.

Суддя звертає увагу позивача на те, що відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17. 10. 2014 року №10, передбачено, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов'язаних між собою, то, враховуючи, що об'єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Відповідно до підпунктів 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» 8 липня 2011 року № 3674-VI, за подання до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у вигляді 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що складає 243 грн. 60 коп., та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, що складає 3654 грн. а за вимогу немайнового характеру справляється судовий збір за ставкою 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що складає 243 грн. 60 коп.

Позивач ОСОБА_1 у позові заявила вимогу про накладення арешту на нерухоме майно з метою забезпечення позову, однак остання не може бути елементом змісту позовної заяви, оскільки єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви. Подання заяви про забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній (за винятком випадку, передбаченого ч. 4 ст. 151 ЦПК, що стосується запобігання порушення захисту прав інтелектуальної власності) та за подання такої заяви сплачується судовий збір у розмірі 0,1 розміру мінімальної заробітної плати, відповідно до підпункту 13 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» 8 липня 2011 року № 3674-VI, що складає 121 грн. 80 коп.

Окрім того, позивач не зазначила доказів, що підтверджують обставину істотного збільшення нею вартості житлового будинку на 12 тисяч гривень, що не відповідає п. 6 ч. 2 ч. 119 ЦПК України.

Таким чином, згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання житлового будинку обєктом права спільної сумісної власності подружжя, визнання права власності на ? частку житлового будинку, виділення частки в натурі - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути зазначені в ухвалі недоліки в строк не більше пяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

ОСОБА_3