Справа № 442/5044/14-ц
УХВАЛА

"15" грудня 2015 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі: головуючої-судді ОСОБА_1

з участю секретаря - Антоненко В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобичі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування земельною ділянкою та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_4, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, в якому просить встановити порядок користування земельною ділянкою за адресою: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Зварицька, 46, між нею та ОСОБА_3, як співвласниками зазначеного житлового будинку. ОСОБА_3 звернувся до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2, в якому просить зобовязати останню усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою на вул. Зварицька, 46, в м. Дрогобичі Львівської області шляхом знесення самочинно збудованої прибудови.

10.12.2015 року на адресу суду від ОСОБА_2 надійшло клопотання, в якому просить призначити додаткову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити судовому експерту ФОП ОСОБА_5, з урахуванням того, що прибудова (літ. А'-1) і веранда (літ.а), 1983 року побудови, не є самочинним будівництвом. На вирішення експертизи просить поставити питання: 1.Чи можливі варіанти розподілу земельної ділянки що знаходиться за адресою: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Зварицька, 46, відповідно до ідеальної частки кожного зі співвласників домоволодіння. Якщо так, то які? 2. Які варіанти порядку користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Зварицька, 46? В обгрунтування клопотання посилається на те, що 02.12.2015 року нею було подано клопотання про призначення додаткової земельно-технічної експертизи, однак у зв'язку з тим, що у довідці КП ЛОР Дрогобицьке МБТІ та ЕО № 2226 від 06.11.2014 року, згідно якої прибудова ( літ.А-1) та веранди (літ.а)не вважається самочинним будівництвом, помилково послалися на п.48 постанови КМУ № 868 від 17.10.2013 року замість п. 49 даної постанови, відтак подає уточнене клопотання з копією довідки КП ЛОР МБТІ та ЕО №1745 від 10.12.2015 року. Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду від 13.10.2014 року було призначено судову земельно-технічну експертизу, проведення якої будо доручено судовому експерту ОСОБА_5 09.10.2015 року експертом було передано до Дрогобицького суду експертний висновок. Ознайомившись з таким, вважає, що він проведений на підставі помилкових вхідних даних. Як вбачається з висновку, дослідження експертом виконувались на підставі матеріалів інвентаризаційної справи будинковолодіння № 46 по вул. Зварицька у м.Дрогобич та матеріалів цивільної справи № 442/5044/14-ц. В основу дослідження взято технічний паспорт, виданий КП ЛОР Дрогобицьке МБТІ та ЕО від 05.05.2013 року, де вказано, що співвласником ОСОБА_2 самовільно влаштовану прибудову А -1 розмірами 4,0х6,06; 4,0х4,04; веранду розміром 4,18х3,49. Відтак, як зазначено у висновку, згідно методичних рекомендацій по організації проведення судових будівельно-технічних експертиз по цивільних справах, самовільно споруджені домоволодіння не досліджуються і по розробці варіантів розподілу не враховуються. Однак, 06.11.2014 року КП ЛОР Дрогобицьке МБТІ та ЕО було надано довідку № 2226, згідно якої прибудова (літ. А'-1) і веранда (літ.а) не вважається самочинним будівництвом, відповідно до п.49 постанови КМУ № 868 від 17.10.2013 року. Крім того, на її замовлення 06.11.2014 року КП ЛОР Дрогобицьке МБТІ та ЕО виготовило технічний паспорт належної їй частини будинку. Вищевказана довідка та технічний паспорт повинні зберігатись у матеріалах інвентаризаційної справи будинковолодіння № 46 по вул. Зварицька, м.Дрогобич. Відтак, експертний висновок № 1 здійснено на неповно вивчених матеріалах справи, а тому є необ'єктивним.

У судовому засіданні позивач за первісним позовом ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_6 підтримали подане клопотання , просять його задоволити.

Представник відповідача за первісним позовом ОСОБА_7 ОСОБА_8 у судовому засіданні заперечив щодо поданого клопотання.

Третя особа ОСОБА_4 подала письмове заперечення на клопотання про призначення додаткової земельно-технічної експертизи. Мотивує тим, що позивач у клопотанні не наводить жодних достовірних доказів, які би встановлювали факт того, що самовільно влаштована ОСОБА_2 прибудова (літ. А-І) та веранда (літ.а) до будинку, за адресою вул. Зварицька, 46, який перебуває у спільній сумісній власності як позивачки, так і відповідача (відповідно 1/3 та 2/3 ідеальної частки) не вважається самочинним. Головним доказом цього невірного твердження є довідка КП ЛОР «Дрогобицьке МБТІ та ЕО» № 1745, видана 10.12.2015 (далі - довідка № 1745), відповідно до якої «згідно пункту № 49 постанови Кабінету Міністрів № 868 від 17.10.2013 року прибудова (літ.А"-І) та веранда (літ.а) не вважається самовільним будівництвом». Однак, наведене твердження вважає незаконним. Пункт 49 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 року № 868, із наступними змінами (далі - Порядок), що міститься у розділі «Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно», не встановлює критерії визнання чи невизнання певних обєктів самочинним будівництвом, а тільки закріплює порядок проведення державної реєстрації права власності з видачею свідоцтва на новозбудовані чи реконструйовані обєкти нерухомого майна. Відповідно до абзацу шістнадцятого пункту 49 Порядку у разі проведення державної реєстрації права власності з видачею свідоцтва на обєкт нерухомого майна, який до проведення реконструкції перебував у спільній власності, заявник, крім документів, що зазначені в цьому пункті, подає письмову згоду всіх співвласників обєкта нерухомого майна на проведення його реконструкції. Зазначила, що ні вона, ні в минулому її чоловік, як власник 2/3 ідеальної частки будинку, не надавали жодних дозволів чи власної згоди, а тим паче у письмовій формі, на спорудження позивачем ОСОБА_2 самовільно зведених обєктів. Тому вважає довідку № 1745 недопустимим та неправомірним доказом, оскільки така відображає недостовірну інформацію. З наведених підстав просить відмовити у задоволенні заявленого клопотання.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, беручи до уваги викладене, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи і сприяє сторонам здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Виходячи з аналізу вище зазначених норм, з метою всебічного та обєктивного розгляду справи, суд вважає, що при вирішенні даного спору слід також врахувати можливість встановлення порядку користування земельною ділянкою, з урахуванням будівель, зведених ОСОБА_2, а саме, прибудови (літ.А-1) та веранди (літ.а). Зважаючи на те, що для зясування обставин, що мають значення для справи, є потреба у спеціальних знаннях, без яких суд не може надати належної оцінки обставинам справи та зібраним доказам, виникла необхідність у призначенні експертизи. Відтак, суд приходить до висновку щодо необхідності у задоволенні клопотання позивача про призначення додаткової земельно-технічної експертизи, при проведенні якої слід взяти до уваги наявні вище зазначені будівлі.

Керуючись ст.ст. 150 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання позивача за первісним позовом ОСОБА_2 - задоволити.

Призначити додаткову земельно-технічну експертизу по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування земельною ділянкою та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_4, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, проведення якої доручити ФОП ОСОБА_5, якого попередити про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385, 387 КК України.

На вирішення експертизи поставити питання:

1. Чи можливі варіанти розподілу земельної ділянки, що знаходиться за адресою: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Зварицька, 46, відповідно до ідеальної частки кожного зі співвласників домоволодіння, з урахуванням прибудови (А -1) та веранди (літ.а), влаштованих ОСОБА_2 Якщо так, то які?

2. Які варіанти порядку користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Зварицька, 46?

У розпорядження експерта представити матеріали справи.

Попередити сторони про наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 146 ЦПК України, якою визначено, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до апеляційного суду Львівської області протягом пяти днів з дня її проголошення. Особами, які не брали участі в судовому засіданні, апеляційна скарга може бути подана протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті.

Суддя ______________