Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2015 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Дмитренко А. М. ,

при секретарі - Бондаренко Н. В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Білій Церкві залі суду № 1 справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2, після смерті якого залишилась спадщина у вигляді 2/3 частин житлового будинку АДРЕСА_1, єдиною спадкоємицею першої черги є позивач, в передбачений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що фактично прийняла спадщину, так як доглядала батька, похоронила його, їй також належить 1/3 частина вказаного будинку, вони проживали з батьком за однією адресою, але нотаріусом їй відмовлено в оформленні спадщини в зв'язку з пропуском строку, встановленого для прийняття спадщини. Позивач просила суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька.

В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги і просила суд надати їй додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті батька.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надіслано письмове клопотання щодо розгляду справи без участі представника Білоцерківської міської ради Київської області.

Заслухавши пояснення позивача, оглянувши матеріали даної справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2, батько позивачки, що стверджується копією свідоцтва про його смерть, копією свідоцтва про народження позивачки, де батьком вказано ОСОБА_2.

Судом встановлено, що після смерті спадкодавця залишилася спадщина, яка складається з 2/3 частин житлового будинку АДРЕСА_1, право власності на нерухоме майно зареєстровано на ім'я спадкодавця на підставі свідоцтва про право власності на житло від 24.07.1973 року, виданого виконкомом Білоцерківської міської ради; за позивачкою зареєстровано право власності на 1/3 частину цього будинку на підставі договору дарування № 1-10308 від 18.09.1975 року, посвідченого Першою Білоцерківською державною нотаріальною конторою, що вбачається з довідки КП КОР «Південне бюро технічної інвентаризації».

Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

По справі встановлено, що після смерті ОСОБА_2 спадкова справа щодо майна померлого не відкривалася, на день смерті спадкодавець був зареєстрований один згідно довідки КП БМР ЖЕК № 7 м. Біла Церква.

Наведене стверджується постановою державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Мельничук М.В. від 12.08.2015 року № 1872/02-31, згідно якої позивачці відмовлено в оформленні спадкових прав на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_2, та видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки спадщину у встановлений строк позивачка не прийняла.

А за ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, як роз'яснено в цьому пункті вказаної Постанови Пленуму, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Державним нотаріусом Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори позивачу відмовлено в оформленні спадщини після смерті ОСОБА_2 в зв'язку з тим, що вона пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, на що вказано в постанові нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Як встановлено судом, позивач не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки вона зареєстрована із спадкодавцем за однією адресою по АДРЕСА_1, є співвласником вказаного вище будинку, а тому у неї були всі підстави вважати, що спадщину вона прийняла фактично і звернутися до нотаріальної контори може в будь-який час за одержанням свідоцтва про право на спадщину за законом.

В судовому засіданні позивач пояснила, що коли батько подарував їй частину будинку, то на будинок було оформлено дві домові книги -на НОМЕР_1 та НОМЕР_2, а тому ЖЕК видано довідку про те, що батько був зареєстрований один, в зв'язку з цим нотаріусом було відмовлено їй в оформленні спадкових прав.

Отже, проаналізувавши всі надані докази суд приходить до висновку, що позивач пропустила строк для оформлення спадщини з поважних причин.

А тому суд вважає за можливе визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці, який суд вважає достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Враховуючи все наведене та керуючись ст.ст. 1217, 1261, 1268, 1270, 1272 ЦК України , ст.ст. 10,60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя А. М. Дмитренко