У х в а л а

Іменем України

"19" серпня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся позивач з вищезазначеним позовом до відповідачів, в якому посилаючись на невиконання відповідачем умов договору позики від 18.07.2011р., просить звернути стягнення на предмет іпотеки у вигляді квартири АДРЕСА_1, шляхом продажу вказаного предмету іпотеки позивачем з укладенням від імені відповідача договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою - покупцем з визначенням початкової ціни продажу предмета іпотеки на підставі оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна.

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Розглянувши позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам п. 3, 4, 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Положеннями частини першої статті 39 Закону «Про іпотеку» передбачено, що в разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

Згідно правової позиції, викладеної в Постанові Верховного Суду України від 27.05.2015р. у справі №6-61цс15, при зверненні стягнення на предмет іпотеки необхідно зазначати не лише загальний розмір заборгованості, а й усі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки, а також початкову ціну предмета іпотеки для його подальшої реалізації, визначеної відповідно до частини шостої статті 38 Закону «Про іпотеку».

Проте, в позовній заяві не вказано ціну позову, хоча це є обов'язковим при поданні позовної заяви, що має майновий характер і саме з неї вираховується сума судового збору, яка підлягає до сплати.

Позов лише містить посилання на невиконання відповідачем умов договору позики в передбачені цим договором строки. Проте в позові не вказані не лише складові заборгованості (в разі їх наявності), а й загальний розмір заборгованості, не зазначено, в рахунок погашення заборгованості в якому розмірі позивач просить звернути стягнення на предмет іпотеки. Також позов не містить початкової ціни предмета іпотеки для його подальшої реалізації, визначеної відповідно до Закону.

З наведеного убачається неконкретність змісту позовних вимог та неповне викладення обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху, заявнику необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати в письмовому вигляді позовну заяву із зазначенням ціни позову, викладенням обставин та змісту позовних вимог, з урахуванням наведених вище недоліків, у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивача та у спосіб передбачений законом.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без руху та запропонувати позивачу в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: