Справа № 526/1026/15-ц
Провадження № 2/526/527/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

03 липня 2015 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Горошка А.М.,

з участю секретаря Дроботі Л.М.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до територіальної громади Біленченківської сільської ради Гадяцького району Полтавської області, треті особи: приватний нотаріус Гадяцького районного нотаріального округу Полтавської області Заєць Ніна Миколаївна, Гадяцька державна нотаріальна контора Полтавської області про визнання права власності на спадкове майно по домоволодінню, -

встановив:

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись у травні 2015 року до суду з позовом до відповідача, в якому прохали визнати ? частини домоволодіння, яке складається з житлового будинку - А-1,а, загальною площею - 59,3 кв.м, житловою площею - 20.6 кв.м, сараю - Б, сараю - В, літньої кухні - Г, літньої кухні - Д, погрібу - Е, огорожі - №1, колодязю - №2, та знаходиться в АДРЕСА_1, що залишилася після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5, спадковим майном; визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно; визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частини домоволодіння, що знаходиться в АДРЕСА_1, та складається з житлового будинку - А-1,а, загальною площею - 59,3 кв.м, житловою площею - 20.6 кв.м, сараю - Б, сараю - В, літньої кухні - Г, літньої кухні - Д, погрібу - Е, огорожі - №1, колодязю - №2, яке належить їй фактично, але на яку відсутня документація.

23.06.2015 року до суду надійшла заява про зміну розміру позовних вимог, в якій позивачі прохали визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, що знаходиться в АДРЕСА_1 у вигляді домоволодіння, яке складається з житлового будинку - А-1,а, загальною площею - 59,3 кв.м, житловою площею - 20.6 кв.м, сараю - Б, сараю - В, літньої кухні - Г, літньої кухні - Д, погрібу - Е, огорожі - №1, колодязю - №2, в розмірі 5/12 частини вказаного домоволодіння, що залишилося після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5; визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно, що знаходиться в АДРЕСА_1 у вигляді домоволодіння, яке складається з житлового будинку - А-1,а, загальною площею - 59,3 кв.м, житловою площею - 20.6 кв.м, сараю - Б, сараю - В, літньої кухні - Г, літньої кухні - Д, погрібу - Е, огорожі - №1, колодязю - №2, в розмірі 2/12 частини вказаного домоволодіння, що залишилося після смерті ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6, та визнати за нею право власності на 3/12 частини цього ж домоволодіння, яке належить їй фактично, але на яку відсутня документація, тобто на 5/12 частини вказаного домоволодіння в цілому.

ОСОБА_3, як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, звернувся з позовом до відповідача, в якій прохав суд визнати за ним право власності на спадкове майно, що знаходиться в АДРЕСА_1 у вигляді домоволодіння, яке складається з житлового будинку - А-1,а, загальною площею - 59,3 кв.м, житловою площею - 20.6 кв.м, сараю - Б, сараю - В, літньої кухні - Г, літньої кухні - Д, погрібу - Е, огорожі - №1, колодязю - №2, в розмірі 2/12 частини вказаного домоволодіння, що залишилося після смерті ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6.

У судове засідання позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 не з`явилися, надавши суду письмову заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Представник відповідача - територіальної громади Біленченківської сільської ради Гадяцького району Полтавської області у судове засідання не з'явився, надавши письмову заяву про розгляд справи за відсутності представника. Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнають.

Третя особа приватний нотаріус Гадяцького районного нотаріального округу Полтавської області Заєць Н.М. у судове засідання не з'явився, надавши суду письмову заяву про розгляд справи без її участі.

Представник третьої особи - Гадяцької державної нотаріальної контори Полтавської області у судове засідання не з'явився, надавши суду письмову заяву про розгляд справи без участі представника. Проти позовних вимог не заперечує.

Відповідно до ч. 2 ст. 158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання або за розпорядженням головуючого інший працівник апарату суду. У разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог позивачів та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження матір'ю ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_7 (а.с. 17).

31.12.1967 року в с. Біленченківка Гадяцького району Полтавської області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_5, яка після реєстрації шлюбу своє прізвище ОСОБА_5 змінила на прізвище чоловіка ОСОБА_5 (а.с. 18).

Відповідно копії свідоцтва про народження батьками ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, є ОСОБА_6 та ОСОБА_5 (а.с. 8).

23.11.1986 року у райвідділі ЗАГС м. Гадяч Полтавської області ОСОБА_1 зареєструвала шлюб з ОСОБА_10, у зв'язку з чим своє прізвище ОСОБА_1 змінила на прізвище чоловіка ОСОБА_1 (а.с. 9).

Із копії свідоцтва про народження вбачається, що батьками ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, є ОСОБА_6 та ОСОБА_5 (а.с. 12).

11.05.1997 року у Сарській сільській раді Гадяцького району ОСОБА_2 зареєструвала шлюб із ОСОБА_12, у зв'язку з чим своє прізвище ОСОБА_2 змінила на прізвище чоловіка ОСОБА_2 (а.с. 13).

Згідно копії свідоцтва про народження батьками ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, є ОСОБА_6 та ОСОБА_5 (а.с. 60).

Таким чином, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 є батьками ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3

Відовідно копії свідоцтва про смерть ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с. 14).

Померла ОСОБА_7 постійно проживала згідно реєстрації з 1966 року по момент смерті 01.01.1999 року за адресою: АДРЕСА_1. На момент смерті з нею проживали ОСОБА_6 (син), ОСОБА_5 (невістка), ОСОБА_3 (онук), ОСОБА_14 (дружина онука) (а.с. 21).

Із копії свідоцтва про смерть вбачається, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с. 15).

Померлий ОСОБА_6 постійно проживав згідно реєстрації з 1966 року по момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_6 за адресою: АДРЕСА_1. На момент смерті з ним проживала дружина - ОСОБА_5 (а.с. 22).

Згідно копії свідоцтва про смерть ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 16).

Померла ОСОБА_5 постійно проживала згідно реєстрації з 1966 року по момент смерті 07.09.2014 року за адресою: АДРЕСА_1. Іших зареєстрованих жителів за даною адресою станом на 07.09.2014 року не значилось (а.с. 23).

Відповідно довідок, наданих виконавчим комітетом Біленченківської сільської ради Гадяцького району Полтавської області, будинковолодіння в АДРЕСА_1, згідно господарської книги № 6 за 1986-1990 роки станом на 01.07.1990 року відноситься до типу колгоспного двору, членами якого були ОСОБА_7 (голова двору), ОСОБА_6 (син), ОСОБА_5 (невістка), ОСОБА_2 (онука). Земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 в розмірі 0,42 га неприватизована і належить до земельного фонду сільської ради (а.с. 19, 20).

14.05.2015 року приватним нотаріусом Гадяцького районного нотаріального округу Полтавської області Заєць Н.М. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа на будинок, що знаходиться в АДРЕСА_1, та неможливістю перевірити, чи належить згаданий будинок до складу спадкового майна спадкодавця (а.с. 27).

Із повідомлення Гадяцької державної нотаріальної контори вбачається, що після померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_7 із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа заведена на підставі фактичного прийняття. 09.12.2000 року видавалось свідоцтво про право на спадщину на ім'я ОСОБА_6 (а.с. 51).

Також, згідно повідомлення приватного нотаріуса Гадяцького районного нотаріального округу Полтавської області Заєць Н.М. спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 прийняли його діти: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 Його донька, ОСОБА_1, відмовилася від спадщини. На день смерті ОСОБА_6 була зареєстрована та проживала з ним його дружина - ОСОБА_5, яка, згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, фактично прийняла спадщину. Після померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 спадщину прийняла її донька ОСОБА_1 ОСОБА_3 та ОСОБА_2 відмовились від прийняття спадщини після своєї матері (а.с. 47).

Відповідно ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно ч. 1 ст. 120 ЦК Української РСР від 18.07.1963 року № 1540-VI майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності.

За правилами ч. 2 ст. 123 ЦК ЦК Української РСР розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.

Відповідно ч. 1 ст. 529 ЦК Української РСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Із ст. 548 ЦК Української РСР вбачається, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

За правилами п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За правилами ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. ч. 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Отже, станом на 01.07.1990 року ОСОБА_7, ОСОБА_6, ОСОБА_5 та ОСОБА_2 були власниками домоволодіння, розташованого в АДРЕСА_1 у рівних частинах, тобто по ? частині у кожного. Після смерті ОСОБА_7 її частку у домоволодінні успадкував її син, оскільки фактично прийняв спадщину. Після смерті матері його частка права власності у домоволодінні становила ? частину. ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_6, спадщину після якого прийняли його діти: ОСОБА_3, ОСОБА_2 (подали нотаріусу заяви про прийняття спадщини) та дружина - ОСОБА_5 (внаслідок фактичного прийняття) порівну, тобто по 1/6 частини домоволодіння. Отже, частки у праві власності на домоволодіння розподілились наступним чином:

-ОСОБА_5 - 1/4 + 1/6 = 3/12 + 2/12 = 5/12 частини домоволодіння;

-ОСОБА_2 - 1/4 + 1/6 = 3/12 + 2/12 = 5/12 частини домоволодіння;

-ОСОБА_3 - 1/6 = 2/12 частини домоволодіння.

Після смерті ОСОБА_5 її 5/12 частини домоволодіння успадкувала її дочка - ОСОБА_1, яка подала заяву нотаріусу про прийняття спадщини.

Згідно ч. ч. 1-2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно ч. 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Із п. 1 ч. 1 та ч. 2 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» вбачається, що сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено. У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми.

На підставі п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року у разі об'єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно квитанції від 26 травня 2015 року ОСОБА_1 було сплачено судовий збір у розмірі 319,04 грн., що становить 1 % від ціни позову. Позивачами було зменшено розмір позовних вимог, тобто вони прохали визнати за собою по 5/12 частини домоволодіння за кожним, що в сумі становить 10/12 частини домоволодіння. Тому сума переплати судового збору становить: 319,04 - 265,87 = 53,17 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку, що уточнені позовні вимоги позивачів та позовні вимоги третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору повністю знайшли своє підтвердження належними доказами по справі, є законними та обґрунтованими, тому підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст. 120 ч. 1, 123 ч. 2, 529 ч. 1, 548, 549 ч. 1 п. 1 ЦК Української РСР, ст.ст. 392, 1216, 1218, 1220, 1261, 1268, 1269, 1296 ЦК України, ст.ст. 4, 6, 7 ЗУ «Про судовий збір», ст.ст. 10, 60, 80, 158 ч. 2, 197 ч. 2, 213, 215 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, що знаходиться в АДРЕСА_1 у вигляді домоволодіння, яке складається з житлового будинку - А-1,а, загальною площею - 59,3 кв.м, житловою площею - 20.6 кв.м, сараю - Б, сараю - В, літньої кухні - Г, літньої кухні - Д, погрібу - Е, огорожі - №1, колодязю - №2, в розмірі 5/12 частини вказаного домоволодіння, що залишилося після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно, що знаходиться в АДРЕСА_1 у вигляді домоволодіння, яке складається з житлового будинку - А-1,а, загальною площею - 59,3 кв.м, житловою площею - 20.6 кв.м, сараю - Б, сараю - В, літньої кухні - Г, літньої кухні - Д, погрібу - Е, огорожі - №1, колодязю - №2, в розмірі 2/12 частини вказаного домоволодіння, що залишилося після смерті ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6, та визнати за нею право власності на 3/12 частини цього ж домоволодіння, яке належить їй фактично, але на яку відсутня документація, тобто на 5/12 частини вказаного домоволодіння в цілому.

Позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на спадкове майно, що знаходиться в АДРЕСА_1 у вигляді домоволодіння, яке складається з житлового будинку - А-1,а, загальною площею - 59,3 кв.м, житловою площею - 20.6 кв.м, сараю - Б, сараю - В, літньої кухні - Г, літньої кухні - Д, погрібу - Е, огорожі - №1, колодязю - №2, в розмірі 2/12 частини вказаного домоволодіння, що залишилося після смерті ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6.

Повернути ОСОБА_1 суму переплати судового збору, що становить 53 (п'ятдесят три) грн. 17 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Полтавської області через Гадяцький районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий А. М. Горошко