Справа № 639/7904/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2015 року Жовтневий районний суд м. Харкова

у складі: головуючого - судді Труханович В.В.

за участю секретаря - Антохіної О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, суд

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1, в якому просив суд ухвалити рішення на підставі якого стягнути з відповідача на користь Харківської міської ради збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 679 810,44 грн., та стягнути судові витрати.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що рішенням виконавчого комітету ХМР затверджено порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру пайового внеску.

31.12.2013 року було прийнято в експлуатацію будівництво громадського будинку - нежитлової будівлі літ. «Ж-1» по АДРЕСА_1.

Замовником будівництва за декларацією є ОСОБА_1

Представник позивача вказує, що відповідач мав у повній мірі виконувати обов'язки пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, однак визначений законом та порядком обов'язок ОСОБА_1 не виконав, та не уклав з Департаментом економіки та комунального майна ХМР договір про пайову участь до прийняття вищевказаного об'єкта будівництва до експлуатації.

Відповідач повідомлявся про необхідність укладання відповідного договору, проект якого був надісланий на його адресу, але відповідь на вказані листи від ОСОБА_1 не надійшла.

Представник позивача зазначає, що такими діями відповідача порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Таким чином, внаслідок не укладання замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобов'язань, що прямо встановлені законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів у сумі 679 810,44 грн., у зв'язку з чим представник позивача і звернувся до суду з даним позовом.

Представник позивача, Калугін О.Ю., який діє на підставі довіреності 24.12.2014 року, в судовому засіданні зменшив позовні вимоги, виходячи із вартості будівництва відповідно до висновку судової експертизи, та просив суд стягнути з відповідача 22 973,50 грн.

Відповідач в судовому засіданні проти зменшених позовних вимог не заперечував, та погодився з висновком судової експертизи.

Суд, вислухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, вважає, що зменшені позовні вимоги підлягають задоволенню, у зв'язку з наступним.

Судом було встановлено, ОСОБА_1 на підставі договору оренди землі належить земельна ділянка, що розташована за адресою: АДРЕСА_1. Договір оренди землі зареєстровано у ХРФ ДП «Центр ДЗК при Державному комітеті України по земельних ресурсах» 29.08.2006 року за №49. (а.с. 16)

У 2010 році ОСОБА_1 було розпочато будівництво нежитлової будівлі літ. «Ж-1» (офісно-складська) за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до Декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією ДАБК у Харківській області 31.12.2013 року за №38, було прийнято в експлуатацію будівництво громадського будинку - нежитлової будівлі літ. «Ж-1» (офісно-складська) за адресою: АДРЕСА_1. (а.с. 15-16)

Замовником будівництва є ОСОБА_1, що підтверджується матеріалами справи.

Визначення поняття замовника будівництва надано у ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», де вказано, що замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно Декларації про готовність об'єкта до експлуатації будівництво громадського будинку - нежитлової будівлі літ. «Ж-1» (офісно-складська) за адресою: АДРЕСА_1, вважається закінченим будівництвом та об'єкт готовий до експлуатації. (а.с. 15-16)

Відповідно до ч.2 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Будівництво, проведене відповідачем у справі, не відноситься до випадків, передбачених ч. 4 ст. 40 вказаного Закону.

Отже, ОСОБА_1 був зобов'язаний взяти пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Відповідно до ч.3 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Частиною 1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Так, рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 22.05.2013 року № 319 до Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова було внесено відповідні зміни, та затверджено порядок в новій редакції.

Даний порядок визначає умови та встановлює процедуру залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі (внеску) у розвитку інфраструктури замовниками будівництва на території м. Харкова.

Відповідно до п. 1.3-1.5 даного порядку, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком.

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Згідно п. 2.1 Порядку, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки, зобов'язаний звернутися до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення попереднього договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Відтак, враховуючи положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, ОСОБА_1 був зобов'язаний звернутися до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення попереднього договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Як було встановлено в судовому засіданні відповідач не виконав вказані вимоги чинного законодавства.

Згідно ч.1 ст. 14 ЦК України, цивільні обов'язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, визначено, що у разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору. У листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк, у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та чинним законодавством України відповідальність за ухилення від укладання такого договору.

Так, в судовому засіданні було встановлено, що 05.03.2014 року на адресу ОСОБА_1 було направлено Пропозицію про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, який був додатком до цієї пропозиції.

Також, ОСОБА_1 було повідомлено, що у разі не врегулювання питання в 20-ти денний термін після отримання договору, матеріали будуть направлені для вирішення питання в судовому порядку. (а.с. 11-14)

В судовому засіданні представники сторін пояснили, що договір про пайову участь між сторонами не укладений.

Відтак, ОСОБА_1 порушив зобов'язання покладені на нього актами цивільного законодавства.

Представник позивача зазначає, що внаслідок не укладання ОСОБА_1 договору пайової участі, та невиконання зобов'язань, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів у сумі 22 973,50 грн.

Відповідно до ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.

Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов'язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред'явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.

При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Відповідно до п. 3.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, у разі не надання замовником зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об'єкта або якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами вона визначається, виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості спорудження житла для Харківської області, розрахованої на останню дату до введення об'єкта в експлуатацію - для житлових будинків.

Пунктом 5.4. Порядку встановлено, що розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.

Так, згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №10739 від 28.11.2014 року ХНІДСЕ ім. М.С. Бокаріуса, вартість будівельних робіт та матеріалів, що були використані під час будівництва нежитлової будівлі літ. «Ж-1» (офісно-складська) по АДРЕСА_1, в цінах 2014 року складає 208 853 грн. (а.с. 40-53)

Відповідно до п. 3.2. Порядку, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, становить 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд.

В даному випадку розмір пайової участі має становить 20 885,00 грн., про що і просив в судовому засіданні представник позивача.

Згідно п. 5.5. Порядку, у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об'єкта в експлуатацію розмір пайової участі, розрахований у відповідності до п. 5.4. цього Порядку, збільшується на 10 %.

Відтак, розмір пайової участі збільшився на 2 088,50 грн.

Отже, загальний розмір заборгованості відповідача перед Харківською міською радою становить 22 973,50 грн.

В судовому засіданні було встановлено, що Департаментом економіки та комунального майна ХМР здійснювалися заходи щодо уникнення збитків, та укладення договору пайової участі з відповідачем, що відповідає вимогам ст. 623 ЦК України.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Стаття 610 ЦК України встановлює, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

У відповідності до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

В судовому засіданні представником позивача було доведено, що сума пайової участі не є абстрактною, а дійсно була б одержана Харківською міською радою у разі належного виконання ОСОБА_1 своїх зобов'язань.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що з ОСОБА_1 підлягає стягненню сума пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у розмірі 22 973,50 грн., а позов в цій частині - задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Відповідно до платіжного доручення №1309 від 04.08.2014 року, позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 3 654 грн., але у зв'язку з тим, що позивачем були зменшені позовні вимоги, то з відповідача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 243,60 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 7, 10, 11, 57-60, 88, 209, 215-216 ЦПК України, ст. ст. 11, 14, 526, 610, 611, 625, 623 ЦК України, ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 22.05.2013 року № 319, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської міської ради збитки у розмірі 22 973,50 грн. (двадцять дві тисячі дев'ятсот сімдесят три гривні п'ятдесят копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської міської ради судовий збір у сумі 243,60 грн. (двісті сорок три гривні шістдесят копійок).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні в судовому засіданні у той же строк з моменту одержання його копії.

Суддя В.В. Труханович