Справа № 386/219/15-ц
Провадження № 2-п/386/7/15
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2015 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Бутенко О. Ф.

секретаря судового засідання Ю.Ю. Фенюшиної

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Голованівськ цивільну справу за заявою Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай» про перегляд заочного рішення суду від 31.08.2015 року у справі № 386/219/15-ц за позовом ОСОБА_1 до СТОВ «Урожай» про визнання договору оренди землі недійсним

В с т а н о в и в :

Представник Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай» звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення в якій вказав , що заочним рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 31 серпня 2015 року у справі №38б/219/15-ц позовні вимоги ОСОБА_1 . до СТОВ «Урожай» задоволені.

Визнано недійсним договір оренди землі № 346 , укладений між ОСОБА_2 та СТОВ «Урожай» 01.03.2005 року, зареєстрований в Голованівському відділі КРФДПЦДЗК в книзі № 4 17.07.2006 року за № 144.

Стягнуто з СТОВ «Урожай» на користь ОСОБА_1, понесені ним судові витрати в розмірі 2 993,84 грн.

Відповідач не погоджується із зазначеним рішенням суду, вважає його необгрунтованим та незаконним, оскільки висновки суду не відповідають встановленим обставинам, що має значення для справи, а також судом порушено норми матеріального та процесуального права.

При ухваленні рішення суд зобов'язаний з'ясувати питання щодо наявності обставин (фактів), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та навести докази на їх підтвердження, встановити наявність інших фактичних даних, які мають значення для вирішення справи, та правовідносин, зумовлених встановленими фактами.

У позовній заяві, як на підставу визнання договору оренди землі недійсним, позивач посилається на те, що він його не укладав і не підписував , про існування договору дізнався 13 листопада 2012 року ,а тому договіроренди землі укладено з порушенням вимог п. З ст. 203 ЦК України, згідно якої волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

В матеріалах справи міститься висновок судово-почеркознавчої експертизи від 27.05.2015 року №176, який не може бути доказом так як експертизу проведено з порушенням норм ЦПК, інструкції про призначення та проведення судових та експертних досліджень і Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень для проведення досліджень суддя повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експерементальні зразки почерку особи, яка підлягає ідентифікації. Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи суддя повинен пред'явити їх особі, яка підлягає ідентифікації, а потім позначити кожний зразок, тобто указати, що це вільний зразок почерку (підпису) певної особи (указати її прізвище, ім'я, по батькові) та посвідчити це своїм підписом. Таких дій зроблено не було.

За таких обставин позивач вважає, що висновок експерта від 27.05.2015 року №176 як мінімум викликає сумнів в його правильності.

Відповідно до ч. 2 ст. 150 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 150 ЦПК України, відповідач в клопотанні від 14.07.2015 року просив суд 1 інстанції призначити повторну судово-почеркознавчу експертизу.

Просить переглянути заочне рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 31.08.2015 року у справі № 386/219/15-ц за позовом ОСОБА_1 до СТОВ «Урожай» про визнання договору оренди землі недійсним .

В судове засідання представник Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай» ОСОБА_3 не з»явився , про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, рекомендований лист одержав під підпис 22.10. 2015 року .

Позивач та представник позивача ОСОБА_4 в судове засідання також не з»явились , про день та час розгляду заяви представник позивача повідомлени й в судовому засіданні .

Третя особа представник відділу Держземагенства в Голованівському районі Кіровоградської області в судове засідання не з»явився , про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, рекомендований лист одержав під підпис 22.10.2015 р .

Згідно ч. 1 ст. 231 ЦПК України неявка осіб , належним чином повідомлених про час і місце засідання , не перешкоджає розгляду заяви.

Суд , вивчивши заяву, матеріали цивільної справи ,оцінивши заперечення відповідача, вважає, що заява задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст.232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено , що представник відповідача ОСОБА_3 сім разів не з»явився у судові засідання по вказаній справі без поважних причин, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать поштові повідомлення про отримання судових повісток.

Доводи представника відповідача ОСОБА_3 про неможливість явки у судові засідання та доводи відповідача про те , що в штаті СТОВ «Урожай» немає власного юриста та інших фахівців у галузі права і він не зміг за короткий проміжок часу забезпечити явку іншого уповноваженого представника Товариства не заслуговують на увагу , є неповажними .

Відпустка представника відповідача за його основним місцем роботи ( в АФ «Хлібороб») не є підставою для відкладення справи розглядом , оскільки ОСОБА_3 приймає участь у вказаній справі за довіреністю як фізична особа , на підставі цивільно-правової угоди . СТОВ «Урожай» на таких же підставах може укласти цивільно-правову угоду з будь-яким іншим юристом , в тому числі з адвокатом , або прийняти участь в судовому засіданні особисто .

Крім того , відповідач та його представник не надали суду доказів та не повідомили про обставини , які б стали підставою для ухвалення іншого рішення .

Не заслуговують на увагу і заперечення представника відповідача щодо необґрунтованості висновку почерковознавчої експертизи щодо порушення вимог « Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень» при наданні експерту та приєднанні до справи вільних , умовно-вільних та експериментальних зразків почерку та підписів .

Так, відповідно до вимог « Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень» , затверджених Наказом Міністерства Юстиції України 08.10.1998 року № 53/5 в редакції Наказу МЮ України 26.12.2012 № 1950/5 та Каказу МЮ України від 08.10.1998 року № 53/5 зареєстрованого в МЮ України 03.11.1998 року № 705/3145 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» підставою для проведення експертизи є процесуальний документ ( постанова, ухвала) про призначення експертизи , складений уповноваженою на те особою ( п. 1.8 «Інструкції») .

Експертиза проводиться після подання органом (особою) , який її призначив , матеріалів , оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та «Інструкції» ( п. 3.1. «Інструкції» )

До експертної установи надаються документ про призначення експертизи , об»єкти, зразки для порівняльного дослідження та за клопотанням експерта матеріали справи ( п. 3.2 «Інструкції»).

У документі про призначення експертизи зазначаються місце й дата винесення ухвали , посада та прізвище особи , що призначила експертизу , назва суду , справи , обставини справи , підстави, питання , які виносяться на вирішення експертові, перелік об»єктів , що підлягають дослідженню , в тому числі порівняльних зразків або посилання на такі переліки , щдо містяться в матеріалах справи .

В ухвалі перераховуються всі об»єкти , які направляються на експертне дослідження ( п.3.3. «Інструкції») .

Вилучення об»єктів , що підлягають дослідженню та відібрання зразків оформляється протоколом згідно з вимогами процесуального законодавства . Протокол підписується всіма особами , які брали участь у вилученні об»єктів ,відібранні зразків ( п. 3.4 «Інструкції») .

Згідно вимог ст.. 197 ЦПК України суд під час судового розгляду здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписуючого технічного засобу .

Носій інформації , на який здійснюється технічний запис , є додатком до журналу судового засідання і приєднується до матеріалів справи.

Протокол в судовому засіданні не передбачений , тому всі зазначені дії проводяться під запис на носій інформації .

Відповідно до вимог ст.. 200 ЦПК України протокол складається лише під час вчинення процесуальної дії поза судовим засіданням .

У разі призначення додаткової або повторної експертизи до експертної установи надаються додаткові матеріали , що стосуються предмета експертизи , зазначаються мотиви та підстави її призхначення ( п. 3.6. «Інструкції»)

П. 1.3 « Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень» передбачено , що для проведення почерковознавчого дослідження орган , який призначив експертизу , повинен надавати експерту вільні , умовно-вільні та експертиментальні зразки почерку ( підпису) особи , яка підлягає ідентифікації .

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи особа , яка призначила експертизу , повинна пред»явити їх особі , яка підлягає ідентифікації , а потім позначити кожен зразок , тобто вказати, що це вільний зразок почерку ( підпису) певної особи ( вказати її прізвище , ім.»я , по батькові та посвідчити своїм підписом (п.1.4 «Рекомендацій»).

Таким чином , суд дійшов до висновку , що вимоги Закону , «Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень» та «Інструкції» при призначенні експертизи не порушені , ухвала суду відповідає вимогам «Інструкції» , «Рекомендацій» та нормам ЦПК України , зразки долучені відповідно до закону , ідентифіковані як в судовому засіданні так і в ухвалі , кожен зразок має свою назву , аркуші справи зазначені в ухвалі .

Відповідач призначення додаткової або повторної експертизи не обґрунтував , додаткових документів не надав , мотивів призначення експертизи не зазначив , підтвердження поважності причин його неявки до суду відсутні.

У відповідності до п.1 ч.3 ст.231 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

З урахуванням наведеного вище, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст. 231,232 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай» про перегляд заочного рішення суду від 31.08.2015 року у справі № 386/219/15-ц за позовом ОСОБА_1 до СТОВ «Урожай» про визнання договору оренди землі недійсним -залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено шляхом подання на нього скарги до Апеляційного суду Кіровоградської області через Голованівський районний суд Кіровоградської області протягом 10 днів з моменту проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Бутенко О. Ф.