АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження № 22ц/790/6210/15 Головуючий 1 інстанції:Бондаренко В.В.
Справа №642/1998/15-ц Доповідач: Овсяннікова А.І.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2015 року судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого Овсяннікової А.І.

суддів - Пшенічної Л.В., Хорошевського О.М.

при секретарі Дашковської Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові апеляційну скаргу Харківської міської ради на рішення Ленінського районного суду міста Харкова від 16 липня 2015 року по цивільній справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, -

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2015 року Харківська міська рада звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди(неодержання прибутку).

В обґрунтування позову зазначає, що на виконання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією ДАБК у Харківській області від 26 квітня 2014 року за №ХК 04 реконструйовану квартиру № 5 в житловому будинку по вул. Сумській, 53 в м. Харкові прийнято в експлуатацію.

Замовником будівництва є ОСОБА_1

Відповідачем проведені будівельні роботи, за якими Законом передбачена обов'язкова пайова участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, яка полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 12 серпня 2014 №419/0/114-14 та від 19 вересня 2014 № 452/0/114-14 ОСОБА_1 повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Відповіді на листи від ОСОБА_1 не надійшли.

Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість реконструкції квартири становить 1822928,40 грн.

Розмір пайової участі, що підлягав би перерахуванню до місцевого бюджету, складає 4 % від розміру кошторисної вартості будівництва, і становить 80208,85грн.

Просить стягнути з ОСОБА_1С до бюджету м. Харкова збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 80 208,85 грн. згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва та судові витрати.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Вказав, що немає належних доказів направлення та отримання листів.

В подальшому, відповідач звертався до Харківської міської ради з проханням укласти довідний договір та надав усі необхідні документи, у тому числі і проектно-кошторисну документацію,, але пропозиція та договір розрахований на підставі сметної документатації не направлявся.

Тобто фактично пайова участь виникає виключно в разі забудови земельної ділянки. Реконструкція, яка ним проведена, стосувалася виключно існуючої квартири, без забудови земельної ділянки, та виключно в рамках внутрішнього переобладнання та зміни цільового використання приміщень.

Рішенням Ленінського районного суду міста Харкова від 16 липня 2015 року в задоволенні позовних вимог Харківської міської ради відмовлено.

Ухвалою Ленінського районного суду міста Харкова від 19 травня 2015 року виправлено описку в рішенні суду зазначивши в тексті рішення замість «Рябоконь Олександри Сергіївни » - «Рябоконь Олександр Сергійович».

В апеляційній скарзі Харківська міська рада просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позов, оскільки судом порушені норми матеріального права.

В першому півріччі 2015 року до бюджет м. Харкова поступило лише 2,9 млн. грн. Бюджет міста не отримав 2,3 млн. грн. від коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста.

Неукладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття обєкту містобудування до експлуатації та не сплата коштів пайового внеску до місцевого бюджету спричинили Харківській міській раді збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу), які міська рада беззаперечно отримала б у разі належного виконання відповідачем свого обовязку щодо пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, пояснення зявившихся осіб, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що скарга не підлягає задоволенню.

Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно- будівельного контролю у Харківській області від 24 червня 2014 року за № ХК 404, реконструйовану квартиру АДРЕСА_1, категорії складності - III, прийнято в експлуатацію. Замовником будівництва є ОСОБА_1

Замовник обєкта будівництва відповідно до положень ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон) зобовязаний брати участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту та укласти з органом місцевого самоврядування в порядку, встановленому цим органом, договір про свою пайову участь.

Відповідно до частин 1, 5 ст. 40 Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

Частиною 9 ст. 40 Закону визначені істотні умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року за № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку величини пайового внеску.

Пунктами 2.1, 2.2, 2.4, 2.5, 2.8, 2.14 Порядку передбачено наступне.

Після прийняття рішення про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для будівництва обєкта замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки, зобовязаний звернутися до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення попереднього договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

У разі якщо сторона, яка уклала попередній договір, одержавши проект договору від іншої сторони, ухиляється від укладення основного договору, друга сторона має право вимагати укладення такого договору в судовому порядку.

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова укладається не пізніше п'ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Відповідно до вимог ст.ст. 22 ч.1,2; 623 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.

Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов'язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред'явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.

При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Аналіз вказаних положень Закону та Порядку вказує на те, що участь замовників у розвитку інфраструктури населеного пункту можлива лише на підставі відповідного договору, в якому сторонами визначаються, зокрема, розмір пайової участі та строк (графік) сплати пайової участі. Тобто між сторонами повинні існувати договірні відносини щодо участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Стягнення на підставі ст. 623 ЦК України можливе лише у випадку порушення зобовязання , яке у даній справі виникає лише на підставі відповідного договору, який не був укладений, а тому і зобовязання між сторонами відсутні.

Крім того, згідно ч.2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року, згідно із ч. 2 якого замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених ч. 4 даної статті.

Замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури (ч. 1 ст. 1 даного закону).

Згідно ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Реконструкція - перебудова об'єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри тощо) (Згідно з ДБН А.2.2-3-2012)

Як зазначає відповідач ним при проведенні реконструкції не змінювалися зовнішні конфігурації квартири, реконструкція проведена виключно в межах існуючої квартири, без забудови земельної ділянки в межах внутрішнього переобладнання та зміни цільового використання приміщень.

Позивачем ці доводи не спростовані.

За таких обставин рішення суду ухвалено з дотриманням вимог матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновки суду не спростовують.

Підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307 ч.1 п.1, 313, 315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради - відхилити.

Рішення Ленінського районного суду міста Харкова від 16 липня 2015 року залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, однак може бути оскаржена безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді: