АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/344/15Головуючий по 1 інстанції
Категорія : 39 Черненко В. О.
Доповідач в апеляційній інстанції
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2015 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючогоПодороги В. М.
суддівБородійчука В. Г. , Василенко Л. І.
при секретаріАнкудінову О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 05 грудня 2014 року у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , Городищенської районної ради , за участю третіх осіб: Городищенського районного управління юстиції, ОСОБА_8, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и л а :

30 вересня 2014 року ОСОБА_6 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_7, Городищенської районної ради, за участю третіх осіб: Городищенського районного управління юстиції, ОСОБА_8, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги обґрунтовувала тим, що вона є рідною донькою ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Лише в 2013 році вона дізналась, що після смерті батька відкрилась спадщина на його майно, а саме будинок АДРЕСА_1, але її, як спадкоємця, до прийняття спадщини не закликали.

Зазначала, що так як вона належить до першої черги спадкування, то 05 квітня 2013 року звернулась до Городищенської державної нотаріальної контори Черкаської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, а також з проханням надати спадкову справу для ознайомлення.

18 липня 2013 року із нотаріальної контори їй надійшла відповідь, що в Городищенській державній нотаріальній конторі Черкаської області відкрито спадкову справу № 342/2007, а дружині померлого ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 було видане свідоцтво про право на спадщину за законом на будинок.

10 квітня 2014 року нотаріальна контора додатково повідомила їй, що у зв'язку з тим, що у встановлений законом термін вона спадщину не прийняла, видати свідоцтво про право на спадщину неможливо.

Вважає, що шестимісячний строк для прийняття спадщини нею був пропущений з об'єктивних та поважних причин, оскільки вона не знала про наявність спадкового майна.

Просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 05 грудня 2014 року в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_6 оскаржила його в апеляційному порядку, оскільки вважає його необґрунтованим, таким, що ухвалене без з'ясування обставин справи, без надання оцінки доказам та її показам, з порушенням норм матеріального та процесуального права, просила скасувати рішення суду та ухвалити нове, по суті позовних вимог.

Заслухавши учасників процесу, що з'явилися, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність, обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, судова колегія приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до відхилення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст. 214 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають зі встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Зазначеним вимогам закону ухвалене судове рішення відповідає.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не довела суду поважність причин пропуску нею строку подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після свого батька.

З такими висновками погоджується і судова колегія виходячи з наступного.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що згідно копії свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1, ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 6).

ОСОБА_6 звернулась до Городищенської державної нотаріальної контори Черкаської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, а саме: на ? частину будинку АДРЕСА_1 лише 05 квітня 2013 року (а.с.7).

Згідно листа завідуючої Городищенською держнотконторою ОСОБА_11 від 18 липня 2013 року № 725/02-17, в Городищенській державній нотаріальній конторі Черкаської області відкрито спадкову справу № 342/2007 за заявою дружини померлого ОСОБА_7 та повідомили позивачку про те, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, у зв'язку з чим її не було включено в число спадкоємців за законом. Дружині померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 було видане свідоцтво про право на спадщину за законом на будинок ( а.с.8).

Відповідно до листа завідуючої Городищенською держнотконторою ОСОБА_11 від 10 квітня 2014 року № 469/02-17, позивачці повідомили про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку із пропуском строку для прийняття спадщини та зазначений перелік документів необхідний для отримання офіційної постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину(а.с. 9).

Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно довідки Городищенської державної нотаріальної контори від 27 листопада 2014 року № 990/01-16, після померлого ОСОБА_9 в нотаріальній конторі відкрито спадкову справу № 342/2007 року за заявою про прийняття спадщини дружини померлого - ОСОБА_7, якій ІНФОРМАЦІЯ_3 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на будинок. Інші спадкоємці померлого протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_9 до нотаріальної контори не зверталися(а.с. 34).

Відповідно до ч.2 ст. 1272 ЦК України, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, спадкоємець, який прийняв спадщину та міг дати письмову згоду позивачу на подання заяви до нотаріальної контори є, проте, позивач не надала суду доказів, що зверталася до ОСОБА_7, яка прийняла спадщину, за вказаною вище письмовою згодою, на підставі чого могла врегулювати спір у досудовому порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. У п.24 постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз'яснив, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій та звертає увагу на те, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як, зокрема, необізнаність особи про наявність спадкового майна.

Так, у позовній заяві, апеляційній скарзі та в клопотанні, наданому в судовому засіданні, ОСОБА_12 на підтвердження поважності пропуску строку зазначала, що не знала, що після батька залишилось спадкове майно, як і не знала, що батько помер ще у 2007 році. Починаючи з 2013 року вона неодноразово зверталась до Городищенського районного суду Черкаської області та до Городищенської Державної нотаріальної контори Черкаської області для прийняття спадщини.

Також, вона пояснювала, що коли батько проживав у м. Новоукраїнка, то вона підтримувала з батьком зв'язок, а коли він переїхав, то втратила з ним зв'язок та шукала батька. Проте, згідно копії супровідного листа відділу ДВС Обухівського РУЮ № 178 від 01 лютого 2000 року, боржник ОСОБА_9 проживає за адресою АДРЕСА_2.

З пояснень представника ОСОБА_6 - ОСОБА_13, наданих в суді першої інстанції 19 листопада 2014 року, вбачається, що апелянт їздила до батька у Новоукраїнку, коли там була квартира. До 2006 року вона спілкувалась з батьком, приїжджала у Городище, була знайома із ОСОБА_7, ОСОБА_8, але не знала, що у батька там було майно(а.с.31).

В судовому засіданні від 05 грудня 2014 року в суді першої інстанції, ОСОБА_6 пояснювала, що вона спілкувалась з батьком на нейтральній території, оскільки не хотіла їздити в Городище і у неї не склались стосунки із новою дружиною батька(а.с.37).

Тобто, те що її батько проживає у м. Городище, вона достовірно знала, як і знала дружину батька. А не знала вона лише про те, що у батька є майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 10, ч. 1 ст. 11, ч. 1 ст. 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 179 цього ж Кодексу предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Таким чином, не можна визнати пропущення ОСОБА_6 строку на подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вони не перешкоджали їй вчасно звернутись до нотаріальної контори.

Відповідно до ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням вимог матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Викладені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду першої інстанції та не містять даних про поважність пропуску строку.

Враховуючи зазначені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, є обґрунтованим і не може бути скасовано з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307,308, 315, 317, 319 ЦПК України колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - відхилити.

Рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 05 грудня 2014 року у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7, Городищенської районної ради, за участю третіх осіб: Городищенського районного управління юстиції, ОСОБА_8, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий :

Судді :