Ухвала

іменем україни

28 жовтня 2015 рокум. Київ
Колегія суддів судової палати у цивільних справах

Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у складі:

головуючого Луспеника Д.Д.,

суддів: Гулька Б.І., Хопти С.Ф.,

Журавель В.І., Штелик С.П.,

розглянувши в судовому засіданні справу за заявою ОСОБА_3, заінтересована особа - виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, про встановлення факту родинних відносин та факту належності свідоцтва про право власності на житло певній особі, за касаційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 квітня 2015 року та ухвалу апеляційного суду Дніпропетровської області від 24 червня 2015 року,

в с т а н о в и л а:

У квітні 2014 року ОСОБА_3 звернулась до суду із зазначеною вище заявою, у якій просила встановити факт родинних відносин, зокрема, що вона є рідною донькою ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, та встановити факт належності їй та ОСОБА_4 дубліката свідоцтва про право власності на житло, виданого управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської ради народних депутатів на підставі розпорядження від 05 листопада 1999 року. Дублікат виданий 30 березня 2015 року згідно з розпорядженням управління благоустрою та жилової політики виконкому міськради від 25 березня 2015 року замість втраченого свідоцтва про право власності на житло.

Встановлення даного факту необхідно для вирішення питання про прийняття нею спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_4, оскільки постановою державного нотаріуса Сьомої Криворізької нотаріальної контори ОСОБА_5 від 30 березня 2015 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку з розбіжностями в написанні прізвища та по батькові спадкодавця, а саме: «ОСОБА_4» та «ОСОБА_4», а також «ОСОБА_4» та «ОСОБА_4».

Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 квітня 2015 року, залишеною без змін ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 24 червня 2015 року, ОСОБА_3 відмовлено у відкритті провадження на підставі ч. 4 ст. 256 ЦПК України.

У касаційній скарзі ОСОБА_3, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам оскаржувані судові рішення не відповідають.

Відмовляючи ОСОБА_3 у відкритті провадження за заявою про встановлення факту родинних відносин та факту належності свідоцтва про право власності на житло певній особі, суд першої інстанції виходив із того, що із даної заяви вбачається спір про право.

Суд апеляційної інстанції погодився з таким висновком суду першої інстанції, залишив ухвалу без змін і зазначив, що зазначені у заяві обставини свідчать про наявність спору про право, який вирішується у порядку позовного провадження.

З такими висновками судів погодитися не можна.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 234, ст. 256 ЦПК України та роз'яснень, викладених у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з'ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Суди в порушення вимог ст. ст. 213, 214 ЦПК України на зазначене уваги не звернули та дійшли передчасного висновку про наявність спору про право.

З матеріалів справи вбачається, що заяву про встановлення фактів, що мають юридичне значення, подано ОСОБА_3 до суду в порядку окремого провадження з метою захисту своїх прав та інтересів при вирішенні питання щодо оформлення спадщини в нотаріальній конторі, а не для вирішення спору.

За таких обставин висновок судів про можливість сестри заявника оспорити її право на отримання частки у спадщини, тобто про наявність між ОСОБА_3 та її сестрою спору про право, є передчасним.

Крім того, процесуальний закон вимагає встановити наявність спору про право, а не припускати цей факт можливим.

З огляду на допущені порушення норм процесуального права ухвали судів не можуть залишатися в силі і підлягають скасуванню з підстав, передбачених ч. 2 ст. 338 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 336, 338 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 квітня 2015 року та ухвалу апеляційного суду Дніпропетровської області від 24 червня 2015 року скасувати, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Д.Д. Луспеник

Судді: Б.І. Гулько

В.І. Журавель

С.Ф. Хопта

С.П. Штелик