пр. № 2/759/6481/15
02 листопада 2015 року Святошинський районний суд м. Києва
в складі: головуючого Морозова М.О.
при секретарі Самчик І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1-ОСОБА_5 до Київської міської ради, треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Водій», Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Домашенко Максим Миколайович про визнання права власності на спадкове майно,
Представник ОСОБА_1-ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про визнання за ОСОБА_1 права власності у порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 в ЖБК «Водій» після смерті його матері ОСОБА_6.
При цьому, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1. померла мати ОСОБА_1-ОСОБА_6, після смерті якої відкрилась спадщина на майно у вигляді кооперативної квартири АДРЕСА_1, що знаходиться в ЖБК «Водій», право власності на яку мати позивача по справі не встигла при житті належним чином зареєструвати. Для вступу у спадщину за законом та з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 звернувся до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Домашенко М.М., де отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки право власності на спадкове майно не було належним чином оформлене спадкодавцем за її життя. За життя спадкодавець ОСОБА_6, будучи членом ЖБК «Водій», володіла та розпоряджалася квартирою АДРЕСА_1, виплативши за неї весь пай, і була фактично єдиним власником спадкового майна, хоча при житті свідоцтво про право власності на житло не отримала. ОСОБА_1 було приватним нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану квартиру, чим порушуються права позивача як спадкоємця за законом щодо успадкування майна і він позбавлений права в позасудовому порядку визнати право власності на спадкове майно.
В судовому засіданні представник позивача позов підтримала.
Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Домашенко М.М. проти задоволення позову не заперечує, пояснивши, що при відсутності державної реєстрації права власності на спірну квартиру за покійною ОСОБА_6, яка була членом ЖБК «Водій», виплативши за квартиру весь пай, видати свідоцтво про право власності на квартиру в порядку спадкування за законом ОСОБА_1 не було законних підстав, і вирішення цього питання повинно вирішуватись в судовому порядку.
Представник відповідача Київської мвської ради в судове засідання не з'явився, належним чином про час, місце слухання справи відповідач повідомлявся, тому суд, враховуючи думку представника позивача, третьої особи, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити спір без участі представника відповідача, відповідно до ст.ст. 169, 224 ЦПК України провівши заочний розгляд справи.
Представник третьої особи Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, третя особа подала заяву про слухання справи без участі її представника, тому суд, враховуючи думку представника позивача, третьої особи, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити спір без участі представника вказаної третьої особи.
Представник третьої особи Житлово-будівельного кооперативу «Водій» у судове засідання не з'явився, належним чином про час, місце слухання справи третя особа повідомлялася, тому суд, враховуючи думку представника позивача, третьої особи, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити спір без участі представника даної третьої особи.
Суд, вислухавши пояснення представника позивача, третьої особи, з'ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з слідуючих підстав.
Судом встановлено, що спірним спадковим майном є двокімнатна квартира АДРЕСА_1, в якій була зареєстрована та проживала з 1972 р. до моменту смерті ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_6, й квартира знаходиться в ЖБК «Водій». ОСОБА_6, будучи членом даного кооперативу, повністю сплатила 01.10.1987 р. суму паєнакопичення в розмірі 4353 крб. 08.04.2015 р. позивач по справі ОСОБА_1, який є сином покійної ОСОБА_6, після смерті своєї матері подав заяву Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Домашенко М.М. про прийняття ним спадщини, іншіх спадкоємців не має. Між тим, незважаючи на те, що була заведена спадкова справа №2/2015, позивачу по справі по його заяві від 08.09.2015 р. свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру не було видано, бо вказаним приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Домашенко М.М. у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану квартиру було відмовлено постановою від 08.09.2015 р. у зв'язку з відсутністю реєстрації права власності за померлою на зазначену квартиру (а.с.8-15).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права і обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті.
Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.
Даний порядок передбачений також Законом України «Про нотаріат».
Виходячи з положень ЦК України, ОСОБА_1, як син спадкодавця ОСОБА_6, прийняв спадщину після смерті своєї матері, бо подав заяву приватному нотаріусу про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.
Суд, дослідивши всі обставини справи, оцінивши зібрані та надані суду докази в їх сукупності, прийшов до висновку про правомірність позовних вимог, що стосуються визнання за позивачем по справі, як спадкоємцем за законом першої черги, права власності на спадкове майно померлої ОСОБА_6 у вигляді квартири.
Згідно ч.1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Згідно ч.3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.
Як роз'яснено п. 5-1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 вересня 1987 р. №9 «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» (з подальшими змінами та доповненнями), член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває права власності на квартиру і вправі розпоряджатися нею на свій розсуд.
Як роз'яснено п.п.б) п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 р. №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», слід враховувати, що при повному внесенні пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства у особи, яка має право на частку в пайових внесках, виникає право власності на відповідну частку квартири, дачі, гаража чи іншої будівлі.
Як роз'яснено п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.
У суду немає підстав не задовольняти вищевказані позовні вимоги. ОСОБА_1 подав заяву про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину до приватного нотаіруса, але останнім не було видано відповідне свідоцтво про право на спадщину за законом, а навпаки, відмовлено у видачі відповідного свідоцтва. Вказане підтверджується копією витребуваної судом спадкової справи №2/2015, заведеної Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Домашенко М.М. (а.с.29-47).
Суд вважає дії приватного нотаріуса не відповідаючими діючому законодавству України, тому визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом повинно відбуватись у судовому порядку. Позивач по справі позбавлений права отримати свідоцтво про право на спадщину по закону як спадкоємець іншим шляхом при наявності спору про це.
Як роз'яснено в п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 січня 1992 року «Про судову практику в справах за скаргами на нотаріальні дії або відмову в їх вчиненні» (із змінами та доповненнями), при вирішенні справ за скаргами на нотаріальні дії, пов'язані з посвідченням угод щодо володіння, користування або розпорядження жилими будинками, будівлями і приміщеннями або відмовою в цьому, судам, зокрема, належить виходити з того, що після повного внесення членом житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства внеску за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, викупу наймачем (придбання на інших підставах) жилого приміщення в будинку державного чи громадського житлового фонду вони стають власниками зазначених приміщень чи будівель.
Як роз'яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкуванняі», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Позивач по справі не погодився з діями нотаріуса і фактично оскаржив постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в судовому порядку, що є його правом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 328, 384, 392, 1217, 1218, 1258, 1261, 1262, 1268-1270, 1273-1275, 1276, 1296, 1298 ЦК України, ст.ст. 10, 60, 169, 212, 214, 215, 224-226 ЦПК України, суд
Визнати за ОСОБА_1 право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1, що знаходиться в Житлово-будівельному кооперативі «Водій», в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 його матері ОСОБА_6.
Заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у розгляді справи, але були відсутні в судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційні скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня отримання копій цього рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя