Провадження № 2/712/338/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 лютого 2015 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:
головуючого/судді - Романенко В.А.
при секретарі - Таран А.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Соснівського районного суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що вона, відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.08.2008 року, номер витягу: 19957115 реєстраційний номер: 12922481, є власником квартири АДРЕСА_1, в якій і по сьогоднішній день проживає та продовжує бути зареєстрованою. Разом зі нею, в даній квартирі зареєстрована її дитина, ОСОБА_3, а також відповідач.
З відповідачем вони розлучені від 09 жовтня 2007 року через систематичне зловживання алкоголем та побиття її. Відповідач від'їздив до Росії, де навіть отримував громадянство. В 2010 році відповідач повернувся в Україну і звернувся до неї з проханням дозволити йому пожити у неї (бо власного житла він не має), обіцяв, що більше вже не буде пити і піде на роботу, щоб фінансово допомагати їх дитині. Влаштовуючись на роботу, йому стало необхідно мати прописку і вона дозволила прописатися у неї. Але відповідач знову почав систематично зловживати алкоголем, принижувати її, бити.
Її життя у власному помешканні стало неможливим. Відповідач не цікавиться долею сім'ї та її утриманням. Маніпулює дитиною. Комунальні служби, що надають послуги по утриманню її квартири, в своїх розрахунках (квитанціях) вказують кількість мешканців - 3 особи, та нараховують по своїм тарифам відповідні розміри грошових коштів які вона має сплатити. У неї скрутне матеріальне становище, на її утриманні знаходиться малолітня дитина, тому вона як може намагається зберегти та заощадити грошові кошти, а наявність реєстрації відповідача в даній квартирі, змушує її сплачувати за нього. Крім того відповідач погрожує їй, що тепер має намір відсуджувати її житло. Проживання разом з відповідачем стало неможливим. Відповідач зловживає алкогольними напоями, часто влаштовує сварки, іноді бійки, принижує її перед сусідами та родичами.
Простить суд виселити ОСОБА_2 з належного їй житла за адресою: АДРЕСА_1. Зняти ОСОБА_2 з реєстрації з належного їй житла, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.
22 січня 2015 року позивач скерувала до суду заяву про зміну позовних вимог, в якій просить суд при винесенні рішення застосувати ст. 167 ЖК України та визнати відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування квартирою АДРЕСА_1.
Позивач в судове засідання не з'явилася, скерувала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явилася, причини неявки суду не повідомила, хоча про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином, з заявами та клопотаннями до суду не зверталася.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.08.2008 року, номер витягу: 19957115 реєстраційний номер: 12922481 ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1, в якій і по сьогоднішній день проживає та продовжує бути зареєстрованою.
Разом з ОСОБА_1, в даній квартирі зареєстрована її дитина - ОСОБА_3, та відповідач - ОСОБА_2.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано 09 жовтня 2007 року.
Відповідно до ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Згідно ч. 2 ст. 167 ЖК України, яка регулює питання розірвання договору найму жилого приміщення в будинку, що належить громадянинові, у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття.
Згідно п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами ЖК України» відповідно до ст. 107 ЖК України (аналогічна ст.167 ЖК України) наймач або член його сім'ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред'явлення позову про це. На ствердження вибуття суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання стороною іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписка, утворення сім'ї в іншому місці, виїзд в інший населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк тощо).
Враховуючи наведені обставини та беручи до уваги те, що відповідач значний час не проживає в спірній квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, суд вважає, що відповідача слід визнати таким, що втратив право користування жилим приміщенням, що належить позивачці.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 71, 72, 163, 167 ЖК України, п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами ЖК України» (з наступними змінами та доповненнями), ст.ст. 11, 60, 209, 212, 214, 215 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом десяти днів з моменту його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Головуючий: