Справа № 758/8842/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Богінкевич С. М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з вищезазначеною позовною заявою, однак з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, оскільки враховуючи суть позовних вимог та виходячи зі змісту позовної заяви, вбачається, що остання не зазначила будь-яких доказів, що підтверджують кожну обставину, зазначену в позовній заяві чи наявність підстав для звільнення від доказування, зокрема в матеріалах справи відсутній оригінал довідки (форми 3) станом на час подачі позову до суду.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 111 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

Статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

З документів, доданих до позовної заяви вбачається, що позивачкою сплачений судовий збір у розмірі 2 900 грн., при цьому, ціна позову останньою взагалі не визначена.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» - у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або, якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Таким чином, якщо позивачка самостійно не визначить ціну позову та не надасть документи, які дозволять встановити таку ціну, суд наділений правом попередньо визначити розмір судового збору в межах максимальної ставки, встановленої Законом України «Про судовий збір» з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої у процесі розгляду справи.

Як зазначає Пленум ВС України у постанові №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суду першої інстанції» у позовні заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Крім того, слід зазначити, що враховуючи суть позовних вимог та виходячи зі змісту позовної заяви не зрозуміло, на яку саме частину майна позивачка просить визнати право власності.

Також слід зазначити, що копії документів, долучених до позовної заяви не завірені у відповідності до вимог чинного законодавства України та можуть бути завірені у суді при наданні позивачкою їх оригіналів.

Таким чином, позивачці необхідно надіслати нову редакцію позовної заяви, яка б відповідала вимогам ст. 119 ЦПК України, надати копії позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.

За таких обставин приходжу до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачам строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Згідно ч. 5 ст. 121 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 119 - 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху, надавши заявнику строк 3 дні з дня отримання копії даної ухвали на усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

Зобов'язати позивача при поданні до суду матеріалів для усунення недоліків заяви, надати докази в підтвердження дати отримання ухвали про усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяС. М. Богінкевич