overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
У Х В А Л А

Іменем України

справа № 610/4147/14-ц

2-п/610/4/2015

м. Балаклія 17.02.2015 року

Балаклійський районний суд Харківської області -

головуючий: Стригуненко В.М.,

за участі

секретаря: Паточка А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,-

в с т а н о в и в:

28.01.2015р. до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 18.11.2014р. (фактично отриманого відповідачем 19.01.2015р. а.с. 85), яким був задоволений уточнений позов ПАТ «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обґрунтування заяви відповідач вказує про те, що: він не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, внаслідок чого не зміг заявити про застосування строків позовної давності; заперечує по суті позову, посилаючись на ненадання позивачем належних доказів на обгрунтування своїх вимог.

Представник позивача просив розглянути заяву за їхньої відсутності, заперечували проти задоволення заяви (а.с. 97, 118, 122).

Відповідач просив розглянути заяву за його відсутності (а.с. 123).

Як убачається з матеріалів справи, відповідач про час і місце судового засідання 18.11.2014р. був повідомлений належним чином, завчасно отримавши матеріали уточненого позову і судову повістку 07.11.2014р., тобто за 10 повних днів (а.с. 69), однак в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав. Тому, зі згоди позивача (а.с. 76), суд ухвалив провести заочний розгляд справи, на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Зі змісту ст. 232 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин:

відповідач не з'явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин;

докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за одночасної наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України, чого по даній справі не встановлено, відповідач не скористався забезпеченим судом правом на участь у судовому засіданні, заявити про застосування позовної давності.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 228-232 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий В.М. Стригуненко
Справа № 614/117/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2015 року суддя Борівського районного суду Харківської області Гуляєва Г.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку

В С Т А Н О В И В:

04.02.2015 року позивачка звернулася до суду з позовною заявою в якій вказала, що вона зареєструвала шлюб з відповідачем 8 грудня 2012 р., що підтверджує свідоцтво про одруження серії І-ВЛ №198790, що видане виконкомом Шипуватської сільської ради Великобурлуцького району Харківської обл., актовий запис за №08 від 08 грудня 2012 р.

02.02.2015 р. позивачка подала заяву до Борівського районного суду Харківської обл. про розірвання шлюбу. Від шлюбу з відповідачем мають неповнолітню дитину сина ОСОБА_3, 20 лютого 2013 р., який народився в смт. Борова Борівського р-ну, що підтверджує свідоцтво про народження дитини серії І-ВЛ №312541, яке видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Борівського районного управління юстиції у Харківській обл., актовий запис за №24 від 12 березня 2013 р.

Син проживає разом з позивачкою.

На даний час позивачка знаходиться у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трьох років і отримує від держави допомогу на утримання дитини, але це не дозволяє їй повністю забезпечити та задовольнити потреби неповнолітнього сина: на його повноцінне харчування, купівлю необхідного дитячого одягу та взуття, ліків у разі хвороби та на інші життєві потреби дитини.

Вважає, що відповідач має можливість надавати їй матеріальну допомогу, так як він працює в Борівському РВ ГУДМС України в Харківській обл.

12.02.2015 р. позивачка надала заяву про залишення її позовної заяви без розгляду.

Відповідно до вимог п.5 ч.1 ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Підстави для неприйняття вказаної заяви судом не встановлено.

Керуючись п.5 ч.1 ст.207 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку залишити без розгляду.

Розяснити позивачці її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Борівський районний суд протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Гуляєва Г. М.
Справа № 569/1117/15-ц
РІВНЕНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
СУДОВИЙ НАКАЗ
31 січня 2015 року м.Рівне
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Музичук Н.Ю. розглянувши заяву Житлово-комунальне підприємство "Перспективне" про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за надані житлово-комунальні послуги та судові витрати по справі,
Відповідно до ст. 67, ч. 1 ст. 68, ст. 179 Житлового кодексу України, п.5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", ч. 1, 2 ст. 10 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду", абз. 2. п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", - утримання приватизованих квартир здійснюється за рахунок коштів їх власників. Квартиронаймач (власник) зобов'язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги, у строки встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. ст. 525, 526 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог-відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов'язання не допускається.
На підставі викладеного, ст. ст. 525, 526 ЦК України, ст. 68 Житлового кодексу України, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 95-97, 102- 103 ЦПК України, -
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Рівненського міського суду Музичук Н.Ю.
Відповідно до ст.105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено:
1) найменування суду, в який подається заява;
2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження;
3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача;
5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача;
6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст.106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Справа № 740/523/15
Провадження № 2/740/263/15
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

20 лютого 2015 року м.Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

судді Олійника В.П., при секретарі - Шадура І.Ю.,

з участю сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивачем заявлені вимоги про розірвання шлюбу, укладеного із відповідачем 16 червня 1989 року, з посиланням на те, що сторони мають повнолітню дочку, шлюб виявився невдалим, сторони мають різні характери та погляди на сімейне життя, сім"я фактично припинила своє існування.

Позивач в судовому засіданні підтримала позов за вищевикладених обставин, пояснивши, що неприязні стосунки сторін тривають з 1998 року, відповідач зловживає алкогольними напоями, сім"я припинила своє існування, примирення не можливе.

Відповідач в судовому засіданні позов визнав повністю, пояснивши, що сім"я припинила своє існування, примирення не можливе.

Позов підлягає задоволенню повністю зі слідуючих підстав.

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають в укладеному шлюбі з 16 червня 1989 року, між сторонами виникли неприязні відносини через різні погляди на сімейне життя та несумісні харакери, що суперечить інтересам позивача і є підставою для неможливості подальшого життя подружжя і збереження шлюбу, при цьому суд враховує, що норми сімейного законодавства не наділяють судові інстанції можливістю примушування жінки або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків та можливість припинення шлюбу є їх основою, позивач в судовому засіданні наполягає на розірванні шлюбу, відповідач не заперечує проти цього. Законними підставами для розірвання шлюбу є ст.ст.105, 110, 112 СК України.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Докази, що спростовують висновки суду, станом на час розгляду справи відсутні.

Клопотання позивача про відновлення свого дошлюбного прізвища відсутнє.

Керуючись ст.ст.3, 10, 60, 174, 212-215 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

вирішив:

Позов задовольнити повністю.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 16 червня 1989 року у Відділі записів актів громадянського стану Виконавчого комітету Ніжинської міської ради народних депутатів за актовим записом №280.

Під час державної реєстрації розірвання шлюбу прізвища сторін не змінювати.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Чернігівської області через Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В.П. Олійник
Справа № 369/1541/15-ц
Провадження № 2/369/1199/15
УХВАЛА

Іменем України

16.02.2015 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, про визнання права на спадщину,-

в с т а н о в и в :

У лютому 2015 року до районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, про визнання права на спадщину.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.3 Цивільного процесуального кодексу України кожен має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

П.3 ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Позовна заява не відповідає вимогам п.3 ч.2 ст. 119 ЦПК України, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги. Так ним, в порушення п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦК України в прохальній частині позовної заяви нечітко викладений їх зміст, а саме в позовній заяві міститься вимога що розглядається в прядку забезпечення доказів.

Ч.5 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 119 ЦПК України зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов'язковою вимогою до змісту позовної заяви. За ч.1 ст. 80 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна на час подання позовної заяви. Проте в матеріалах справи відсутні документи, що підтверджують вартість відшукуваного майна на час пред'явлення позову, що необхідно для визначення ціни позову. У зв'язку з чим неможливо встановити правильність сплати судового збору, оскільки ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Позивачем не сплачено судовий збір у повному обсязі та не надано суду належного підтвердження на звільнення від його сплати та не вказано ціну позову, а також не надано підтвердження вартості майна

За ст.121 ЦПК України позовна заява залишається без руху, якщо вона не відповідає встановленим вимогам або при поданні заяви судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, про визнання права на спадщину - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків не пізніше п'яти днів з дня отримання позивачем цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.С.Пінкевич
СУДОВИЙ НАКАЗ
10.02.2015 Справа № 182/9285/14-ц
Провадження № 2-н/0182/34/2015
Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Багрова А.Г., розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Дніпропетровськгаз» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по за надані послуги, відповідно до ст. 526 ЦК України ст. 96, 102, 103, 104 ЦПК України, -
· Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
С у д д я ______________ А. Г. Багрова
Згідно зі статтею 105 ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої зави (ч.6 ст. 105-1 ЦПК України).
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності „ ____"_______201_ р.
Судовий наказ надано стягувачу „____"_______201_ р.
Строк пред'явлення судового наказу до виконання один рік.
С у д д я ______________ А. Г. Багрова
місце печатки суду
ВІДМІТКИ ПРО ВИКОНАННЯ СУДОВОГО НАКАЗУ
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстави повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки) Примітки
Інші відмітки: ________________________________________________________________
____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 580/256/15-ц
Номер провадження 2/580/138/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" лютого 2015 р. Лебединський районний суд Сумської області

в складі: головуючого судді - Стеценка В. А

при секретарі Радковській О.В.

розглянувши в попередньому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Лебедині справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Комунального підприємства ОСОБА_2 житлово-експлуатаційна контора виконавчого комітету ОСОБА_2 міської ради Сумської області про відшкодування моральної шкоди;

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом до відповідача, мотивуючи свої вимоги тим, що 4 листопада 2013 року він подав заяву на імя начальника КП ОСОБА_2 ЖЕК, яка була зареєстрована в журналі вхідної кореспонденції підприємства 04.12.2013 року за № 55, але в порушення вимог Закону України Про звернення громадян у встановлений строк відповіді не отримав, не зважаючи на те, що оскаржив бездіяльність відповідача ОСОБА_2 міській раді та прокуратурі Лебединського району.

Тому позивач звернувся до суду та просив стягнути з відповідача завдану йому моральну шкоду в розмірі 1 275 грн.

16.02.2015 року до суду надійшла заява позивача, в якій він просить прийняти його відмову від позову та винести ухвалу про закриття провадження, у звязку з врегулюванням спору.

В попереднє судове засідання сторони не зявилися, причини неявки суду не повідомили, хоча про час, дату і місце розгляду справи були сповіщені належним чином.

Беручи до уваги те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 205 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Вивчивши матеріали справи суд бере до уваги, що закриття провадження не порушує права та інтереси осіб, які беруть участь в справі і вважає необхідним провадження в справі закрити.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 205, 209-210 ЦПК України;

У Х В А Л И В :

Закрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Комунального підприємства ОСОБА_2 житлово-експлуатаційна контора виконавчого комітету ОСОБА_2 міської ради Сумської області про відшкодування моральної шкоди.

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду Сумської області через Лебединський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5-ти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні під час проголошення ухвали, в той же строк після отримання її копії.

Суддя : В. А. Стеценко
Справа № 182/9642/14-ц
Провадження № 2/0182/352/2015
05.02.2015 м. Нікополь
Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Кобеляцької-Шаховал І.О.
за участю секретаря Скоробогатової А.О. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів на своє утримання, -
Позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача про стягнення коштів на своє утримання, посилаючись на наступні обставини.
З 25.04.2014 року вона перебуває з відповідачем у шлюбі. Від шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, батьком якого в свідоцтві про народження записаний відповідач. Шлюбні відносини припинені 06.12.2014 року. Живуть окремо. Відповідач ухиляється від утримання її як матері дитини, якій ще не виповнилось 3-х років, в зв"язку з чим просить суд стягнути з відповідача кошти на своє утримання в розмірі 1/6 частини його заробітку та інших доходів кожного місяця.
В судове засідання позивачка не прибула, надала заяву, в якій просить справу розглянути в її відсутність, на задоволенні позовних вимог наполягає.
Відповідач в судове засідання не прибув, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином см-повідомленням. Про причини неявки до суду суд не повідомив, заперечень на позов не надав. Справа слухалась у відсутність відповідача, згідно ст.169 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Як видно з матеріалів справи, з 25.04.2014 року сторони перебувають у шлюбі (а.с.3). Від шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.4), батьком якого в свідоцтві про народження записаний відповідач. Шлюбні відносини припинені 06.12.2014 року. Живуть окремо. Відповідач ухиляється від утримання позивачки як матері дитини, якій ще не виповнилось 3-х років. Тому з відповідача повинні стягуватись аліменти.
З урахуванням всіх обставин справи, суд вважає необхідним стягнути аліменти в розмірі 1/6 частини заробітку та інших доходів відповідача кожного місяця.
Керуючись ст.3, 10, 15, 57, 58, 60, 212 п.7, 214 ЦПК України, суд -
Стягнути аліменти з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м.Мінськ Республіки Белорусія, на утримання ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, на її користь до досягнення дитиною ОСОБА_3 трьох річного віку, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 року в розмірі 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходів) кожного місяця, починаючи з 15.12.2014 року.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп.
Рішення в частині стягнення суми аліментів за місяць підлягає обов"язковому негайному виконанню.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду першої інстанції може бути оскаржено протягом десяти днів з дня проголошення рішення до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Нікопольський міськрайонний суд.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал