Справа № 755/5017/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"27" квітня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва

у складі: головуючої судді Ластовки Н.Д.,

при секретарі Фузік Г.В.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: Головне управління юстиції м. Києва про визнання право власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_4 звернулися до суду з позовом до Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації з вимогою про визнання за ними право власності по 1/3 частини квартири НОМЕР_1 кожному, яка знаходиться в будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер член їхньої сім'ї - ОСОБА_5, після смерті якого, відкрилась спадщина на спірну квартиру, оскільки вони є єдиними спадкоємцями, дійшли згоди про те, що їм повинно належати по 1/3 частини спірної квартири, однак при зверненні позивачів до нотаріуса та реєстраційну службу України з проханням про реєстрацію спадщини на право власності у рівних долях, їм було відмовлено, у зв'язку з тим, що відсутня реєстрація Свідоцтва про право власності на ? частки житла на ім'я ОСОБА_5 в реєстраційній службі Київського міського управління юстиції, яка повинна бути обов'язковою при здійсненні нотаріальних дій.

В судове засідання позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_4 не з'явилися, однак надали суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позов просили задовольнити з підстав викладених у позовній заяві та розглянути справу в заочному провадженні.

Уповноважений представник відповідача - Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації до суду не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Уповноважений представник третьої особи - Головного управління юстиції м. Києва до суду не з'явився, однак направив письмові пояснення по справі в якому міститься клопотання про розгляд справи без участі уповноваженого представника.

На підставі ч.1 ст.224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, враховуючи думку позивачів, які подали заяву про розгляд справи в заочному провадженні, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи у відсутність учасників судового процесу на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до частини першої статті 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

У статті 321 Цивільного кодексу України зазначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності від 25 вересня 2013 року, квартира НОМЕР_1, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, належить ОСОБА_1 та членам його сім'ї - ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 в рівних долях. (а.с. 6)

Однак, ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть. (а.с.9)

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

За нормою частини першої статті 1258 Цивільного кодексу України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Зазначені дії, що свідчать про намір спадкоємця прийняти спадщину, повинні бути вчиненні протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. (ст.1270 Цивільного кодексу України)

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Як передбачено п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року №296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Звертаючись з позовом до суду позивачі вказали, що при зверненні до нотаріальної контори та реєстраційної служби України про реєстрацію спадщини та права власності на спірне майно їм було відмовлено, оскільки отримання свідоцтва про право на спадщину за законом неможливо без реєстрація право власності на ? частки житла на ім'я ОСОБА_5.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Згідно з статтею 392 Цивільного кодексу України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Позов про визнання права власності - це позадоговірна вимога власника майна про констатацію перед третіми особами факту приналежності позивачу права власності на спірне майно.

Підтвердження в суді права власності на майно здійснюється шляхом підтвердження фактів, що свідчать про володіння спірним майном на праві власності або іншого речового права.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що незаборонені законом, зокрема із правочинів.

Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, судом встановлено, що після смерті ОСОБА_5 до позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 перейшло право власності на майно, що належало померлому ОСОБА_5, зокрема на квартиру НОМЕР_1, що знаходиться в будинку АДРЕСА_1, враховуючи ту обставину, що окрім позивачів інших спадкоємців не встановлено.

Відповідно до частини третьої ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевикладені обставини, суд, оцінюючи зібрані по справі докази та враховуючи, що судом не встановлено про наявність спору щодо права власності на спірне майно, приходить до висновку, що позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: Головне управління юстиції м. Києва про визнання право власності в порядку спадкування є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ч. 4 ст. 41 Конституції України, ст.ст. 11, 321, 328, 392, 1216, 1217, 1258, 1270, 1297 Цивільного кодексу України, ст.ст. 10, 57, 60, 88, 174, 208, 209, 210, 212, 213, 214, 215, 218, 224-226, 232, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: Головне управління юстиції м. Києва про визнання право власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на 1/3 частину квартири НОМЕР_1, в будинку АДРЕСА_1, загальна площа якої становить 67,83 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності на 1/3 частину квартири НОМЕР_1, в будинку АДРЕСА_1, загальна площа якої становить 67,83 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, право власності на 1/3 частину квартири НОМЕР_1, в будинку АДРЕСА_1, загальна площа якої становить 67,83 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.

С у д д я: