Справа № 635/626/15-ц
Провадження №2/635/995/2015
16 червня 2015 року с. Покотилівка
Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого судді Сітбаталової Н.І.
за участі секретаря Руденко Н.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки,
ОСОБА_3 та ОСОБА_2 банком були направлені вимоги про усунення порушення, однак дані вимоги банку залишилися не виконанні.
Представник позивача подав до суду заяву, в якій позов повністю підтримав і просив розглядати справу за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач та третя особа в судове засідання не з'явилися, причин неявки суду не повідомили, хоча про день, час та місце слухання справи належним чином повідомленні почтовою кореспонденцією.
З письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд, дослідивши докази, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 1.2 вказаного вище договору кредит надається на строк по 20 липня 2027 року.
Відповідно до п. 1.2.1 даного договору на дату укладання договору розмір відсоткової ставки складає 17% річних протягом 12 місяців. Починаючи з 13-го місяця відсоткова ставка складає 24% річних
З відповіді начальника Управління Держземагенства у Харківському районі Харківської області, вбачається, що станом на 31.12.2012 року земельна ділянка, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, площею 0,1870га зареєстрована на ОСОБА_2
Відповідачу та третій особі 06.10.2014 року вих. №№ 140-11-0-001811737, 140-11-0-001811740 направлені листи-вимоги про усунення порушення та вимогою добровільно протягом 30 календарних днів з дати направлення вимоги достроково погасити заборгованість за договором кредиту. Відповідна вимога відповідачем та третьою особою не виконана.
Статтею 611 ЦК України передбачено сплату неустойки, як правовий наслідок порушення зобов'язань, встановлених законом.
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежновиконаного зобов'язання.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсодках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
Тобто пеня - це санкція, яка нараховується з першого дня прострочення й до тих пір поки зобов'язання не буде виконано. Її розмір збільшується залежно від продовження правопорушщення.
Разом з тим ч. 3 ст. 551 ЦК України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Як вбачається з матеріалів справи, станом на 16 жовтня 2014 року сума заборгованості відповідача за кредитним договором складає 2 740 627,97грн, а розмір нарахованої позивачем пені - 9 055 237,10грн. Таким чином, розмір нарахованої пені за порушення зобов'язань за договором є не співмірним з сумою заборгованості за кредитом та значно перевищує її розмір, що не відповідає загальним засадам цивільного законодавства, визначених у п. 6 ч. 1 ст. 3, ч. 3 ст. 509 ЦК України , а саме:справедливості, добросовісності та розумності.
На підстві викладеного, суд вважає за необхідне зменшити розмір пені до 2 740 630,00грн.
Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та закону.
Частиною 1 ст. 530 ЦК України встановлено, що якщо в зобов'язанні встановлений строк(термін) його виконання , то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Частиною 2 ст. 1050 ЦК України передбачено, що якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику (кредит) частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець (кредитор) має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати належних йому процентів.
Згідно до ч. 1 ст. 33 ЗУ «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.
Відповідно до ст. 590 ЦК України та ч.3 ст. 33 ЗУ «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється окрім іншого на підставі рішення суду.
Право іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку встановлене Конституцією України та ст. 35 ЗУ «Про іпотеку».
Згідно п. 6 ст.38 ЗУ «Про іпотеку» ціна продажу предмета іпотеки встановлюється за згодою між іпотекодавцем і іпотекодержателем або на підставі оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна. У разі невиконання цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед іншими особами згідно з пріоритетом та розміром їх зареєстрованих прав чи вимог та перед іпотекодавцем в останню чергу за відшкодування різниці між ціною продажу предмета іпотеки та звичайною ціною на нього.
Позивачем при пред'явлені позову до суду був сплачений судовий збір в сумі 3654,00грн.
Питання про розподіл понесених позивачем судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України, а саме позивачу суд присуджує з відповідача понесені і документально підтвердженні судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Загальна сума заявлених позовних вимог складає 24 546 133,09грн., загальна сума задоволених позовних вимог складає 8 182 136,15грн.
У відповідності до Закону України «Про судовий збір» від 06.10.2011року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі, а саме за подання до суду позовної заяви майнового характеру, судовий збір складає 1% ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати. Мінімальна заробітна платня на 2014 рік ( на момент подачі позову до суду) складає 1218,000грн. Одже, мінімальний судовой збір при звернення до суду з позовною заявою майнового характеру становить 3654,00грн.
При таких обставинах з ОСОБА_2 на користь позивача стягуються судові витрати в розмірі 3654,00грн.
Керуючись ст.ст. 10,11,88,212,214-215,218,224-226 ЦПК України, ст.ст. 526,549,611,612, 1049 ЦК України, ст. ст. 33,38,40,41 ЗУ «Про іпотеку», суд
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції АТ «Райффайзен Банк Аваль» - задовольнити частково.
2 740 627,97грн (два мільйона сімсот сорок тисяч шістсот двадцять сім грн.. 97 коп). - заборгованість за кредитом;
2 700 878,18грн.(два мільйона сімсот тисяч вісімсот сімдесят вісім грн.. 18 коп) - прострочена заборгованість по відсоткам;
2 740 630,00грн.(два мільйона сімсот сорок тисяч шістьсот тридцять грн. 00 клп) - пеня за прострочення сплати кредиту;
Стягнути з ОСОБА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» судові витрати у розмірі 3654,00грн (три тисячі шістсот п'ятдесят чотири грн.. коп)
На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня проголошення рішення суду, а особами, без участі яких постановлено рішення протягом 10 днів з дня отримання копії рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляцію не буде подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Відповідач має право подати Харківському районному суду Харківської області заяву про перегляд заочного рішення суду протягом 10 днів з дня отримання копії рішення суду.

Суддя Сітбаталова Н.І.