Справа № 404/2257/15-ц
Номер провадження 2/404/1833/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2015 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності на земельну ділянку за ОСОБА_1 згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки, яка розташована за адресою: м. Кіровоград, вул. Обознівська, 27, кадастровий номер :21:146:0055 та права власності на будинок згідно договору купівлі-продажу житлового будинку, який розташований за вищевказаною адресою.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. Відповідно до частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

В пункті 2 частини першої статті 80 Цивільного процесуального кодексу України передбачено визначення ціни позову у позовах про визнання права власності на майно або витребування майна.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України такий обовязок покладається на позивача. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, на яке позивач просить визнати право власності та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

В порушення зазначених норм позивачем при зверненні до суду судовий збір не сплачено, ціну позову не вказано.

Крім того, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року в пункті 10 розяснено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору. Тобто позивачеві необхідно сплатити судовий збір за дві позовні вимоги майнового характеру.

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, як то передбачено статтею121 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про визнання права власності, залишити без руху.

Запропонувати позивачеві визначити ціну позову у відповідності до ринкової вартості майна на момент звернення до суду, на яке позивач просить визнати право власності та зазначити докази на підтвердження ринкової вартості майна; сплатити судовий збір у розмірі 1% від вартості майна, на яке заявлено право власності з врахуванням заявлених вимог, зокрема про визнання права власності на два обєкти нерухомого майна.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви, вказані в мотивувальній частині ухвали у строк 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда

ОСОБА_3