Справа № 755/3678/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" жовтня 2015 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.

при секретарі Бондаревій Ю.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання представника відповідача про прийняття до спільного розгляду зустрічної позовної заяви, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-я особа: Головне управління юстиції в м. Києві про встановлення факту проживання однією сім»єю як дружини та чоловіка, які проживали однією сім»єю не менш як п»ять років до часу відкриття спадщини, визнання права власності та зміну черговості права на спадкування.

В судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про прийняття до спільного розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1, 3-я особа Головне Управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майно.

Представник позивача в судовому засіданні заперечує проти прийняття до спільного розгляду зустрічної позовної заяви, оскільки судовий збір взагалі не сплачено.

Відповідач наполягає на прийнятті зустрічної позовної заяви.

3-я особа в судове засідання не з»явилась, про день час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Суд, вислухавши клопотання представника відповідача, думку представника позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 124 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, позивачем в зустрічній позовній заяві не вказано та не додано доказів, які б підтверджували кожну обставину справи, наявність підстав для звільнення від доказування.

Крім цього, ч. 5 ст. 119 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем за зустрічним позовом не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

В зустрічному позові позивач просить суд визначити розмір судового збору.

Згідно ч.1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Постановою Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014 року « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» пунктом 6 роз»яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Таким чином, позивач зобов»язаний визначити вартість майна за його вимогами, визначивши тим самим ціну позову та сплатити судовий збір.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (487 грн. 20 коп.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6090 грн).

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКС України в м. Києва, отримувач УДКСУ в Дніпровському районі м. Києва.

За таких обставин зустрічна позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу за зустрічним позовом необхідно надати строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121, 124, 208-210 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1, 3-я особня Головне Управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майнозалишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше зустрічна позовна заява вважатиметься не поданою і підлягає поверненню позивачу.

Суддя Н.О. Яровенко