Справа № 159/5665/15-ц
Провадження № 2/159/1626/15
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Ковель 03 листопада 2015 року

Суддя Ковельського міськрайонного суду Лесик В.О., вивчивши матеріали позовної заяви заступника прокурора Волинської області в інтересах держави в особі уповноваженого органу здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Міністерства економічного розвитку та торгівлі України, Державного підприємства «Волинський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу,-

встановив:

Заступник прокурора Волинської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі уповноваженого органу здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Міністерства економічного розвитку та торгівлі України, Державного підприємства «Волинський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу в розмірі 27376,96 грн. Також прокурор просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною пятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина пята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно п. 29 Постанови, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VIта статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У звязку із цим обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

На підставі наведеного, в задоволенні клопотання прокурора про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі слід відмовити, а подана заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вказаним вище вимогам і зокрема:

-до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати. Згідно абзацу 2 статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» з 1 січня 2015 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1218 гривень. Тому позивачу слід сплатити 1218 грн. судового збору за подачу позовної заяви майнового характеру.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 10, 82, 119, 121 ЦПК України, п.п. 3, 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року, ст. 129 КУ,-

У Х В А Л И В:

в задоволенні клопотання прокурора про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі відмовити.

Позовну заяву заступника прокурора Волинської області в інтересах держави в особі уповноваженого органу здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Міністерства економічного розвитку та торгівлі України, Державного підприємства «Волинський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу - залишити без руху, надавши строк для усунення визначених недоліків - протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ковельського міськрайонного судуОСОБА_2