ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2015 року. м. Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Зуй Т.С.,

при секретарі: Антощенко Г.М.,

з участю:

представника позивача ОСОБА_1,

свідків ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання права власності на спадщину,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла її бабуся ОСОБА_6, після смерті якої відкрилась спадщина на будинок АДРЕСА_1 Київської області. ІНФОРМАЦІЯ_5 року померла заповіла все належне їй майно ОСОБА_5, ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ОСОБА_4 в рівних частках кожному. Її дядько ОСОБА_7 постійно проживав разом із бабусею на час відкриття спадщини в одному будинку, тому вважається таким, що прийняв спадщину після своєї матері, хоча свідоцтво про право на спадщину у нотаріуса не отримав. ІНФОРМАЦІЯ_6 року дядько ОСОБА_7 помер, після його смерті відкрилась спадщина на 1/4 частину будинку АДРЕСА_1. Дядько був одинокою людиною, тому спадкоємців першої черги відсутні. Спадкоємцем другої черги спадкування за законом є рідний брат, а її батько ОСОБА_5 Спадкоємці третьої та четвертої черг спадкування відсутні. Вона є спадкоємцем п'ятої черги, як його племінниця. У встановлений законом шестимісячний строк вона звернулася з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, а інший спадкоємець ОСОБА_5 ніяких дій передбачених законом, щоб свідчили про прийняття спадщини після смерті брата не вчиняв. Однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на 1/4 частину спадкового будинку на ім'я спадкодавця, а також із-за відсутності документів, які підтверджують родинні стосунки. Тому просить встановити факт, що вона є рідною племінницею померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 року ОСОБА_7, встановити факт, що ОСОБА_5 не проживав постійно разом із спадкодавцем ОСОБА_7 в спадковому будинку, та визнати за нею право власності на 1/4 частину житлового будинку АДРЕСА_1 в м. Фастові Київської області в порядку спадкування за законом після смерті дядька ОСОБА_7.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, посилаючись на вищевикладені обставини.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином.

Суд, вислухавши пояснення представника позивачки, свідків, вивчивши письмові матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне. Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла бабуся позивачки та мати відповідача ОСОБА_6, що підтверджено свідоцтвом про її смерть (а.с.14). Після її смерті відкрилась спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 в м. Фастові Київської області.

ІНФОРМАЦІЯ_5 року спадкодавиця заповіла все належне їй майно сину ОСОБА_5, відповідачу по справі, сину ОСОБА_7, онукам ОСОБА_8 та ОСОБА_4, в рівних частках кожному, що підтверджено заповітом посвідченим приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Сушановою Т.В., зареєстрованого в реєстрі за №930 (а.с.13).

ІНФОРМАЦІЯ_8 року помер дядько позивачки ОСОБА_7, що підтверджено свідоцтвом про його смерть (а.с.11). Після його смерті відкрилась спадщина на 1/4 частину будинку АДРЕСА_1.

В судовому засіданні було встановлено, що спадкодавець ОСОБА_7 був одинокою людиною, не був одружений і не мав дітей, тому спадкоємці першої черги відсутні. Спадкоємцем другої черги за законом є рідний його брат, відповідач по справі -батько позивачки ОСОБА_5, який ніяких дій передбачених законом, щоб свідчили про прийняття спадщини після смерті брата не вчиняв. Позивачка є спадкоємцем п'ятої черги, як його племінниця.

Тому, у встановлений законом шестимісячний строк позивачка звернулася з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Проте нотаріус Фастівської міської державної нотаріальної контори відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину оскільки відсутній правовстановлюючий документ на 1/4 частину будинку на ім'я спадкодавця і в зв'язку з необхідністю встановлення родинних стосунків між позивачкою та спадкодавцем.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

В судовому засіданні встановлено, що спадкодавець ОСОБА_7 прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_6, оскільки постійно проживав разом із своєю матір'ю в спадковому будинку і на час відкриття спадщини, але свідоцтво про право на спадщину у нотаріуса він не отримував. Той факт, що ОСОБА_7 постійно проживав однією сім'єю разом із спадкодавицею, підтверджується витягом з будинкової книги, де зазначено, що за адресою АДРЕСА_1 прописаний ОСОБА_7 з 20.07.2001 року та ОСОБА_5 з 09.01.2004 року.

Згідно довідки секретаря КСОНМ Заріччя Холодніцької Л.А. вбачається, що ОСОБА_7, дійсно до дня смерті проживав за адресою АДРЕСА_1

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні показав, що ОСОБА_5 та ОСОБА_7 брати, він дружив з ними. Знав їхню матір, і те, що вона померла. ОСОБА_7 був не одруженим, дітей у нього не було. ОСОБА_5 в спадковому будинку не проживав до 2000 року, він його не бачив. ОСОБА_9 і ОСОБА_3 - діти ОСОБА_5.

В ході розгляду справи встановлено, що ОСОБА_4, відповідно до ч.2 ст.1269 ЦК України, фактично прийняла спадщину після смерті свого дядька ОСОБА_7 (ІНФОРМАЦІЯ_8 року), так як відповідно до ст.ст.1268,1269 ЦК України подала заяву про прийняття спадщини і протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не заявила про відмову від спадщини.

Відповідно до матеріалів спадкової справи, з часу відкриття спадщини, будь-які інші спадкоємці спадщину не прийняли (заяву про прийняття спадщини не подавали), а тому відповідно до змісту ст. 1258 ЦК України право на спадщину набула ОСОБА_4, як спадкоємець п'ятої черги.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 матеріально забезпечувала та надавала іншу допомогу ОСОБА_7, вона його і поховала за власні кошти, що підтверджується довідкою №373 від 21.03.2014 року, виданої секретарем КСОНМ Заріччя Холодніцькою Л.А. (а.с.7).

Згідно довідки №287 від 15.04.2014 року виданої секретарем КСОНМ Заріччя Холодніцькою Л.А. вбачається, що ОСОБА_5, за адресою АДРЕСА_1, згідно запису в будинковій книзі зареєстрований, але не проживав і на даний час не проживає (а.с.23а).

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні показала, що позивачка ОСОБА_4 її дочка, яка після смерті ОСОБА_7 утримує спадковий будинок. Відповідач ОСОБА_5 її чоловік, він не проживає в м. Фастові більше 10 років, тільки зареєстрований. Проживає її чоловік в Російській Федерації. Чоловік приїжджав в 2010 році на похорон матері. Також повідомляли відповідача по телефону, що помер брат.

Згідно довідки №260-022-04/15 від 21.03.214 року виданої відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Фастівського міськрайонного управління юстиції у Київській області вбачається, що у відділі не виявлено актового запису про народження ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до ст. 256 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб. Право власності, згідно ст.328 ЦК України, набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду № 7 від 30.05.08 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Пункт 2 Постанови Пленуму Верховного Суду № 7 від 30.05.08 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачає, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

На підставі досліджених письмових документів та показів свідків, суд вважає їх достовірними, а позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

При таких обставинах, позов слід задоволити, встановити факт, що позивачка ОСОБА_4 є племінницею померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 року ОСОБА_7, встановити факт, що відповідач ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 не проживав постійно разом із спадкодавцем ОСОБА_7 на час відкриття спадщини, визнати за позивачкою право власності на ? частину житлового будинку, як спадщину після смерті ОСОБА_7

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.328,1218,1268,1269,1270 ЦК України, враховуючи правові позиції ВССУ, викладені в Постанові Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» , ст.ст. 10,60,209,212-215,218,256, 259 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю.

Встановити факт того, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, є племінницею ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року.

Встановити факт того, що ОСОБА_5, не проживав постійно разом із спадкодавцем ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року.

Визнати за ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрована та проживає: АДРЕСА_2 ідентифікаційний номер НОМЕР_1) в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 року ОСОБА_7 право власності на ? частину житлового будинку АДРЕСА_3

Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Т.С.Зуй