РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2015 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Кошар А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Публічного акціонерного товариства "Акціонерний Банк "Експрес-Банк" про надання додаткового строку для прийняття спадщини, визнання права власності,

в с т а н о в и в:

09 січня 2015 року ОСОБА_1 звернувся в суд з зазначеним позовом до Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, ПАТ "Акціонерний Банк "Експрес-Банк" та просив суд ухвалити рішення, яким надати йому додатковий строк для прийняття спадщини в три місяці та визнати за ним право власності на спадщину, що відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його баби ОСОБА_2 у вигляді 1/2 частини грошових внесків з відповідними належними відсотками, що зберігаються в ПАТ "Акціонерний банк "Експрес-Банк" міста Києва на рахунку НОМЕР_1 в сумі 48798 гривень 21 копійку.

Свої вимоги мотивує тим, що він є спадкоємцем першої черги за правом представлення, проте в шестимісячний строк не звернувся в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, а тому йому відмовлено видачі свідоцтва про право на спадщину за законом та роз'яснено право на звернення з позовом у суд.

Протокольною ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 02 березня 2015 року за заявою представника позивача проведено заміну неналежного відповідача - Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації на належного - Київську міську раду.

У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлений позов та просив його задовольнити в наведених у ньому підстав. Пояснив суду, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини через моральні страждання з приводу смерті бабусі. Також вважає, що в зв'язку з поновленням строку за ОСОБА_1 слід визнати право власності на спадкове майно.

Представник ПАТ "Акціонерний Банк "Експрес-Банк" при вирішенні спору поклався на розсуд суду. Пояснив, що банк права позивача не порушував. Відомості про наявні в банку рахунки та їх розмір можливо отримати тільки за рішенням суду, що передбачено Законом України "Про банки та банківську діяльність".

Представник Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи судом Київська міська ради повідомлена належним чином. Будь-яких заяв чи клопотань до суду подано не було.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 10).

Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді 1/2 частини грошових внесків з відповідними відсотками, що зберігаються в ПАТ "Акціонерний банк "Експрес Банк" на рахунку НОМЕР_1, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 29 липня 2014 року, виданого ОСОБА_1 на 1/2 частину грошового вкладу після смерті його матері ОСОБА_3, в якому зазначено, що ОСОБА_2 є також є спадкоємцем 1/2 частини грошового вкладу ОСОБА_3

Свідоцтво про право на спадщину на цю ? частину грошового внеску не видано (а.с. 11).

ОСОБА_1 є внуком ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про його народження в якому зазначена мати - ОСОБА_3 (а.с. 7) та свідоцтвом про народження ОСОБА_3, з якого вбачається, що її матір'ю є ОСОБА_2 (а.с. 34).

З матеріалів спадкової справи Дванадцятої київської державної нотаріальної контори до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини померлої бабусі ОСОБА_2 звернувся 03 вересня 2014 року (а.с. 30).

Постановою нотаріуса Дванадцятої київської державної нотаріальної контори від 03 вересня 2014 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, оскільки він пропустив передбачений законом шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 39).

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 К України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на ас відкриття спадщини.

Позивач є особою, яка має право на спадщину за правом представлення, оскільки його мати ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується свідоцтвом про її смерть, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 32), проте пропустив шестимісячний строк на прийняття спадщини, передбачений ч. 1 ст. 1270 ЦК України.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У ч. 1 ст. 1272 ЦК України визначено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк на прийняття спадщини та звернувся в суд з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини в 3 місяці.

На підтвердження поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини представник позивача в судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_1 пропустив цей строк через моральні страждання з приводу смерті бабусі.

Будь-яких інших підстав для поновлення такого строку представник позивача в судовому засіданні не зазначив. Відсутні такі посилання і в тексті позовної заяви.

Відповідно до роз'яснень п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Єдиною причиною пропуску строку на прийняття спадщини сторона позивача зазначила моральні страждання з приводу смерті бабусі.

Судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини померлої бабусі ОСОБА_2 звернувся в нотаріальну контору 03 вересня 2014 року(а.с. 30).

Жодних доказів, які б свідчили про моральні страждання чи їх наслідки такий довгий період часу сторона позивача суду не надала, як і не зазначив інших поважних причин, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними для позивача труднощами на вчинення цих дій.

За таких обставин, вимога ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщину не може бути задоволена з підстав недоведеності причин поважності пропуску цього строку.

У зв'язку з цим, не підлягає задоволенню і вимога про визнання права власності на спадкове майно.

Керуючись статтями 1266, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218, 223 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, Публічного акціонерного товариства "Акціонерний Банк "Експрес-Банк" про надання додаткового строку для прийняття спадщини, визнання права власності.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: