"15" жовтня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Антипової Л.О.
при секретарі Філімоновій Ю.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Топілко Оксана Олександрівна, про встановлення факту, що має юридичне значення та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Топілко Оксана Олександрівна, про встановлення факту, що має юридичне значення та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що 13.11.1994 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 придбали у спільну сумісну власність квартиру НОМЕР_1 розташовану по АДРЕСА_2 на підставі договору міни, посвідченого державним нотаріусом Десятої київської держнотконтори Васильченко Л.О. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина у вигляді частки вище вказаної квартири. Оскільки крім ОСОБА_3 у померлої ОСОБА_4 не було інших спадкоємців, ОСОБА_3 одразу як єдиний спадкоємець та співвласник фактично вступив у володіння квартирою в цілому. На момент відкриття спадщини у спільній квартирі була зареєстрована лише ОСОБА_4 12.06.2012 року ОСОБА_3 звернувся до приватного нотаріуса КМНО Топілко О.О. із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до довідки від 19.06.2012 року видано. Другою київською державною нотаріальною конторою, ОСОБА_3 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки заявником було пропущено строк для прийняття спадщини. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть. На день смерть ОСОБА_3 фактично спадщину від ОСОБА_4 не прийняв. ОСОБА_4 була тіткою ОСОБА_3, інших спадкоємців у ОСОБА_4 не було. Після смерті ОСОБА_3, який був батьком позивача, позивач звернувся до Приватного нотаріуса КМНО Топілко О.О. із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 Листом від 01.10.2015 року приватний нотаріус КМНО Топілко О.О. повідомив позивача про неможливість вчинення нотаріальної дії у зв'язку з пропущенням строку у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У зв'язку з чим позивач звертається до суду з позовом про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_1; встановлення факту володіння ОСОБА_4 та ОСОБА_3 квартири НОМЕР_1 розташованої по АДРЕСА_1 в рівних частинах; встановлення ОСОБА_1 як спадкоємцю після ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, додаткового тримісячного строку для прийняття спадщини.
В судове засідання позивач не з'явився, надав заяву, в якій він просить розглянути справу у його відсутність та задовольнити позов з підстав, викладених у позовній заяві. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про місце та час розгляду справи повідомлявся належним чином, надав письмові заперечення, які приєднанні до матеріалів справи.
Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Топілко Оксана Олександрівна в судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо відомостей про права та відносини сторін, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності відповідача відповідно до ст.ст. 224-227 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення, про що не заперечував позивач.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов до наступного.
Як визначено в статті 57 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. (ч. 1 ст. 64 Цивільного процесуального кодексу України).
Як вбачається з матеріалів справи, підтверджується поясненнями позивача, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, про що свідчить свідоцтво про смерть, видане відділом реєстрації актів громадського стану Дніпровського району м. Києва ІНФОРМАЦІЯ_1, актовий запис № 2811.
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на квартиру НОМЕР_1 розташовану по АДРЕСА_1, які позивач як спадкоємець за законом, має право успадкувати.
Померла ОСОБА_4 була тіткою ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2. В свою чергу померлий ОСОБА_3 був батьком позивача - ОСОБА_1
Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що має юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 в частині встановлення факту родинних стосунків з померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4, підлягає задоволенню.
Встановлення даного факту має для позивача юридичне значення, оскільки він має намір приймати спадщину як спадкоємець за законом.
Позивач в своєму позові просить також встановити факт володіння ОСОБА_4 та ОСОБА_3 квартири НОМЕР_1 розташованої по АДРЕСА_1 в рівних частинах.
Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, отже спадщина відкрилась до 01.01.2004 року, а тому дані відносини спадкування будуть регулюватися за правилами Цивільного кодексу Української РСР.
Відповідно до ст. 525 ЦК УРСР, часом відкриття спадщини визначається день смерті спадкодавця.
З матеріалів справи вбачається, що до складу спадщини входить нерухоме майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_4, а саме часта спірної квартири в спільній сумісній власності НОМЕР_1 в будинку АДРЕСА_1
Відповідно до ст. 112 ЦК УРСР майно може належати на праві спільної власності двом чи кільком громадянам. Розрізняється спільна власність з визначенням часток (часткова власність) або без визначення часток (сумісна власність).
Як вбачається з договору міни від 13.11.1994 року на квартиру АДРЕСА_1 не були визначені частки власників.
За час життя ОСОБА_4 та ОСОБА_3 спору між визначенням частки володіння належною їм квартирою НОМЕР_1 в будинку АДРЕСА_1 Тому суд дійшов висновку, що частки співвласників у квартирі АДРЕСА_1 були рівними.
Встановлення даного факту має для позивача юридичне значення, оскільки він має намір приймати спадщину як спадкоємець за законом.
Крім того, позивач просить суд надати додатковий строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.
Згідно ст. 527 ЦК УРСР спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті.
Як вбачається з матеріалів справи після смерті ОСОБА_4 єдиним спадкоємцем був ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 і фактично не прийняв спадщину від померлої ОСОБА_4
Після смерті ОСОБА_3, єдиним спадкоємцем залишився ОСОБА_1, який звернувся до приватного нотаріуса КМНО із заявою про прийняття спадщини.
Відповідно до листа приватного нотаріуса КМНО Топілко О.О. від 01.10.2015 року, ОСОБА_1 пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 530 ЦК УРСР при відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга).
Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов'язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Як убачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, вказуючи на неприйняття його батьком спадщини у зв'язку зі смертю , - що є причиною пропуску встановленого законом шестимісячного троку для прийняття спадщини.
Таким чином, суд вважає, що позивач є спадкоємцем померлої за законом, однак позивачем, як потенційним спадкоємцем, пропущено строк, встановлений законодавством для прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що причини, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини є поважними, тому позовні вимоги позивача підлягають до задоволення.
Керуючись п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що має юридичне значення», ст.ст. 524, 525, 527, 530 Цивільного кодексу Української РСР, ст.ст. 3, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 88, 208, 209, 212-215, 218, 223, 224-228, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -, суд -
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Топілко Оксана Олександрівна, про встановлення факту, що має юридичне значення та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Встановити факт, що ОСОБА_1 є матір'ю двоюрідним онуком ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.
Встановити факт володіння ОСОБА_4 та ОСОБА_3 квартири НОМЕР_1 розташованої по АДРЕСА_1 в рівних частинах.
Встановити ОСОБА_1 як спадкоємцю після ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя: