РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2015 року м. Мукачево Справа №303/6142/15-ц

2о/303/201/15

номер рядка стат. звіту 9

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі: головуючого судді Кость В.В.

при секретарі Прокоп Г.М.

розглянувши у судовому засіданні в місті Мукачево цивільну справу

за заявою ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3

заінтересована особа: Відділ реєстрації актів цивільного стану по Мукачівському району Мукачівського міськрайонного управління юстиції

про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою про встановлення юридичного факту відносно того, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та її діти ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 за національністю німці, із внесенням відділом реєстрації актів цивільного стану по Мукачівському району Мукачівського міськрайонного управління юстиції доповнення в актовому записі №06, складеному 29 червня 2002 року виконавчим комітетом Верхньокоропецької сільської ради Мукачівського району про одруження ОСОБА_4 та ОСОБА_1, графу національність нареченою - записом «німка» та доповнення в актовому записі №13, складеному ІНФОРМАЦІЯ_4 виконкомом Верхньокоропецької сільської ради Мукачівського району про народження ОСОБА_2, графу національність матері - записом «німка».

Як на підставу для задоволення заяви посилається на те, що її батько та дід ОСОБА_5 є німцями за національністю, що стверджується відповідними записами у графі національність батька у її свідоцтві про народження, а також у свідоцтві про одруження її батьків. Однак, внаслідок відсутності будь-яких записів в актових записах про її одруження та про народження дитини відносно національності, заявниця позбавлена можливості оформити документи для виїзду на постійне місце проживання до Республіки Німеччина.

В судове засідання заявниця ОСОБА_1 не зявилася, натомість подала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Заяву та її мотиви підтримала в повному обсязі, просила заяву задоволити.

Представник заінтересованої особи у судове засідання не зявився, оскільки заявив клопотання про розгляд справи без його участі (а.с. 17), при цьому не висловив заперечення відносно вимог заявниці.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з положеннями п. 1 частини першої ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних.

У відповідності до частини 2 статті 256 Цивільного процесуального кодексу України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно з приписами статті 258 (п. 1 ч. 1) Цивільного процесуального кодексу України, у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 №5 передбачено, що при розгляді справ про встановлення неправильності в актовому записі про народження суди мають враховувати, що він зокрема повинен містити відомості про національність і громадянство батьків, а якщо їх не було внесено - актовий запис має бути доповнено.

Питання щодо встановлення неправильності в актовому записі про народження, зокрема, щодо доповнення відомостей про національність та громадянство батьків, суд вирішує на підставі письмових (архівних матеріалів; відомостей, які містяться в паспорті; довідок з місця роботи, навчання, проживання; військових, профспілкових, інших посвідчень тощо) та інших доказів, що з достовірністю підтверджують заявлену вимогу.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Відповідно до свідоцтва про народження серії 1-ФМ №167550, виданого 08.12.2003 року виконкомом Верхньокоропецької сільської ради Мукачівського району, заявниця ОСОБА_1 народилася 20.09.1980 року, де в графі «батько» вказаний ОСОБА_5, національність «німець», а в графі «матір» - ОСОБА_6, національність «українка» (а.с. 5).

Із свідоцтва про одруження серії 1-ФМ №064731, виданого 10.08.1974 року виконкомом Верхньокоропецької сільської ради Мукачівського району, батьки заявниці уклали шлюб 18.07.1954 року, в якому їх прізвище, ім»я, по-батькові вказані «Маурер Іван Йосефович», ІНФОРМАЦІЯ_5 німець за національністю та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_6, національність «українка» (а.с. 7).

Поряд з цим, згідно з даними свідоцтва про народження серії 1-ФМ №140422 від 14.05.2003 року та серії І-ФМ №332657 від 14.08.2015 року, у заявниці народилися діти ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_8, де в графах щодо їх національності відсутні будь які записи (а.с. 6. 8).

Згідно з правовими приписами ст.ст. 1, 3 Закону України «Про національні меншини в Україні» Україна гарантує громадянам республіки незалежно від їх національного походження рівні політичні, соціальні, економічні та культурні права і свободи, підтримує розвиток національної самосвідомості і самовиявлення. Усі громадяни України користуються захистом держави на рівних підставах. При забезпеченні прав осіб, які належать до національних меншин, держава виходить з того, що вони є невід'ємною частиною загальновизнаних прав людини.

До національних меншин належать групи громадян країни, які не є українцями за національністю, виявляють почуття національного самоусвідомлення та спільності між собою.

Статтею 11 Закону України названого вище Закону передбачено, що громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність. Примушення у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається.

Відповідно до частини другої ст. 300 Цивільного кодексу України фізична особа має право на збереження своєї національності, культурної, релігійної, мовної самобутності, а також право на вільний вибір форм та способів прояву своєї індивідуальності, якщо вони не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства.

Порядок реєстрації актів громадянського стану, внесення змін, доповнень і виправлень у записи зазначених актів проводиться органами РАҐС у відповідності із приписами Закону України "Про органи реєстрації актів громадянського стану" від 24 грудня 1993 р. та Правил з питань внесення змін, доповнень і виправлень у записи актів громадянського стану, затверджених Міністерством юстиції України 3 травня 1994 р.

Приймаючи до уваги те що, встановлення факту національності заявниці та внесення відповідних записів у свідоцтва про її народження та народження її дітей, необхідне для можливості отримання відповідних правовстановлюючих та дозвільних документів, суд виходячи з положень ст. 234 та частини першої ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України приходить до висновку про задоволення заяви.

На підставі викладеного, керуючись та ст.ст. 1, 2, 10, 11, 209, 212, 214-215 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Заяву задоволити повністю.

2. Встановити юридичний факт відносно того, що ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, с. В. Коропець Мукачівського району, вул. Л. Українки, 18) та її діти: ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2) та ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_3) по національності «німці».

3. Відділу державної реєстрації актів цивільного стану по м. Мукачеву реєстраційної служби Мукачівського міськрайонного управління юстиції здійснити внесення доповнення в актовий запис за №06, який складений 29 червня 2002 року виконавчим комітетом Верхньокоропецької сільської ради Мукачівського району про одруження ОСОБА_4 та ОСОБА_1, де графу національність нареченої доповнити записом «німка», а також в актовий запис за №13, який складений 14.05.2003 року виконкомом Верхньокоропецької сільської ради Мукачівського району про народження ОСОБА_2, графу національність матері записати - «німка».

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

5. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В.В. Кость