У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, Міністерства юстиції України, Департаменту державної реєстрації про визнання права власності на майно у порядку спадкування та про скасування рішення про реєстрацію обтяжень на нерухоме майно, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Занудіна Ольга Іванівна,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів реєстрації про визнання права власності на майно у порядку спадкування та про скасування рішення про реєстрацію обтяжень на нерухоме майно.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що вона (позовна заява) подана з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 11-1 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

Статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Мною встановлено, що незважаючи на вимоги вищезазначених норм цивільно-процесуального закону позивачем в своєму позові не зазначено ціни позову щодо вимог майнового характеру, визначеної відповідно до ст. 80 ЦПК України, а також не зазначено повного найменування відповідача-3 та не викладено обставин якими він обґрунтовує своїх вимоги, в частині наявної в нього суб'єктивного права вимоги до відповідачів 2, 3.

Крім того, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своїй Постанові від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснив, що порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Мною встановлено, що позовна заява позивача має одночасно майновий та немайновий характер, в той же час останнім незважаючи на вимоги ч. 5 ст. 119 ЦПК України та роз'яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, надано до суду лише один документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі визначеному ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за одну вимогу немайнового характеру. Документ же, що підтверджував би сплату судового збору за вимогу майнового характеру, до суду не надано.

Зважаючи на ту обставину, що позивачем не визначено самостійно ціну позову та не надано до суду документ, що підтверджує сплату судового збору за позовну вимогу майнового характеру, з мотивів того, що останній на даний час позбавлений можливість провести оцінку спірного майна, суд відповідно до вимог ч. 2 ст. 80 ЦПК України вважає за необхідне визначити суму судового збору на рівні максимальної ставки передбаченої ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана до суду фізичною особою, а саме п'ять розмірі мінімальної заробітної плати, що складає 6 090, 00 грн., що на думку суду відповідає вартості предмета спору.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 3 своєї Постанови від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вказав на те, що якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

З врахуванням вищевикладеного, приходжу до висновку про доведеність тієї обставини, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, ст.ст. 4, 6 ЗУ «Про судовий збір», керуючись ст.ст. 3, 11, 79, 80, 118, 119, 120, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, Міністерства юстиції України, Департаменту державної реєстрації про визнання права власності на майно у порядку спадкування та про скасування рішення про реєстрацію обтяжень на нерухоме майно, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Занудіна Ольга Іванівна - залишити без руху.

Визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем на рівні максимальної ставки, передбаченої ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана до суду фізичною особою, а саме п'ять розмірів мінімальної заробітної плати, що складає 6 090, 00 грн.

Надати позивачу строк в 3 (три) дні з дня отримання ухвали, для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали позовної заяви будуть вважатись неподаними і повернуті йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. С. Декаленко