ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/148/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 5.05.2015 року,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 5.05.2015 року ОСОБА_2 було позбавлено батьківських прав відносно його неповнолітньої дитини: доньки - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягнуто з нього на користь ОСОБА_4 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 1 000 251 грн. 80 коп. (а.с.61-64).

Копію даного заочного рішення було відправлено відповідачу 8.05.2015 року за місцем його реєстрації і проживання, про що свідчить супровідний лист (а.с.65), відомості про отримання ним вказаного процесуального документу в матеріалах відсутні. Однак відповідач ОСОБА_2 5.06.2015 року знайомився з матеріалами справи в повному обсязі, що відображено у його заяві (а.с.67).

5.06.2015 року відповідач ОСОБА_2 зареєстрував в канцелярії суду заяву про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 5.05.2015 року, про що свідчить відбиток штампу на першому аркуші заяви (а.с.69), мотивувавши її тим, що він не отримував судових повісток, був позбавлений можливості надати свої заперечення на позов, а суд у відсутність відповідача розглянув справу і виніс заочне рішення, чим порушив вимоги ст.74; 169 ЦПК України. Крім того, підставами для позбавлення його батьківських прав стали ствердження позивача, що відповідач ухиляється від сплати аліментів на утримання дитини, не цікавиться фізичним та духовним розвитком доньки, не приймає участі у її вихованні та навчанні. Однак вказані обставини не можуть бути підставами для позбавлення його батьківських прав, так як він регулярно до 2010 року надавав дитині матеріальну допомогу, а після вказаної дати його грошові перекази на адресу позивача повертались не врученими, поскільки ОСОБА_4 відмовлялась їх отримувати. Крім того, він не знав про існування рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19.05.2006 року про стягнення з нього аліментів на користь позивача на утримання дитини. Також він дійсно не спілкувався з донькою тривалий час, щоб не травмувати її психіку, поскільки зустрічаючись з позивачем, між ними зразу ж виникали конфлікти та сварки. Тому просить скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду, так як вказані обставини впливають на процесуальну та матеріальну законність винесення судового рішення.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з'явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином (а.с.81).

Позивач ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_5, а також представник 3-ї особи ОСОБА_6 в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні вимог даної заяви, пояснивши, що суд виніс заочне рішення згідно діючого законодавства без будь-яких порушень, а відповідач систематично ігнорував не тільки спілкування з донькою, а й виклики до служби у справах дітей.

За правилами ч.1, ст.231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

У відповідності до ч.1, ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних підстав і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно п.1, ч.3, ст.231 ЦПК України у результаті розгляду зави про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, судові розгляди по справі призначались 2 рази на 25.03.2015 року та на 5.05.2015 року і на кожне судове засідання судом викликався відповідач ОСОБА_2, якому направлялись судові повідомлення з копіями процесуальних документів, позову з додатками рекомендованими листами зі зворотнім повідомленням (а.с.27; 43). Однак всі вони повернулись не врученими з відміткою поштового відділення „за закінченням терміну зберігання" (а.с.58-60). Тому відповідач щодо судового засідання, призначеного на 5.05.2015 року, був повідомлений через розміщення оголошення в пресі - газеті „Урядовий кур'єр" №64 від 8.04.2015 року (а.с.47-51).

За змістом положення ч.9, ст.76 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення у пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час і місце розгляду справи. На ці випадки поширюється правило частини четвертої цієї статті.

Таким чином, суд належним чином повідомив відповідача ОСОБА_2 про розгляд даної справи, заздалегідь надавши можливість для захисту його інтересів в суді, при цьому повністю виконавши вимоги цивільно-процесуального законодавства і розглянув справу на підставі ст.169 ЦПК України з урахуванням вимог ст.157 ЦПК України. Відкладення розгляду у відсутність заяви відповідача про неможливість розгляду справи у його відсутність не передбачена вказаною або іншою нормою процесуального права.

В судовому засіданні 5.05.2015 року на підставі ст.225 ЦПК України було ухвалено судом проведення заочного розгляду справи у відсутність відповідача.

Ствердження відповідача про те, що він регулярно до 2010 року надавав дитині матеріальну допомогу, а після вказаної дати його грошові перекази на адресу позивача повертались не врученими, поскільки ОСОБА_4 відмовлялась їх отримувати, також він дійсно не спілкувався з донькою тривалий час, щоб не травмувати її психіку, поскільки зустрічаючись з позивачем, між ними зразу ж виникали конфлікти та сварки, суд не може покласти в основу ухвали, поскільки вони можуть бути тільки предметом розгляду у апеляційному порядку.

В свою чергу, згідно наданих доказів учасниками процесу по справі суд виніс заочне рішення, посилаючись на діючі матеріальні норми права, не порушуючи при цьому норми процесуального права. Будь-яких доказів, які б істотно могли вплинути на винесене заочне рішення відповідач ОСОБА_2 ні до судового засідання, ні в процесі його не надав.

За описаних вище обставин суд вважає необхідним залишити без задоволення заяву відповідача про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст.73; 168; 228; 231 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву відповідача ОСОБА_2 про скасування заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 5.05.2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, 3-ті особи: відділ державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у м. Києві, служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав, стягнення пені за прострочення сплати аліментів залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів після проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :