Провадження №2/760/6926/15;
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2015 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на ? частину квартири, суддя -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом та просить:

-припинити право власності ОСОБА_2 на ? частини квартири АДРЕСА_1;

-визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код № НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2) право власності на ? частини квартири АДРЕСА_1.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України.

Так, ч. 5 ст. 119 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

З аналізу позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено дві позовні вимоги, а саме припинити право власності ОСОБА_2 на ? частини квартири АДРЕСА_1 (немайнова вимога) та визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код № НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2) право власності на ? частини квартири АДРЕСА_1 (майнова вимога.)

В п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Законом України «Про судовий збір» визначено розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, а саме 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Щодо позовних вимог немайнового характеру, то 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Як вбачається з квитанції № 0.0.428133823.1 від 28.08.2015 на суму 243,60 грн., доданої позивачем як доказ сплати судового збору, то позивачем сплачено лише судовий збір за позовні вимоги немайнового характеру .

Проте, позивачем не сплачено за розгляд судом позовної вимоги майнового характеру- визнання права власності..

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

При таких обставинах, керуючись ст. ст. 119, 121, 151 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на ? частину квартири залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: