Києво-Святошинський районний суд Київської області
Справа № 369/7389/15-ц
Провадження № 2/369/3106/15
27.10.2015 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі головуючої судді Ковальчук Л.М., при секретарі Рябець А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Головне управління юстиції у Київській області, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,
У липні 2015 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Головне управління юстиції у Київській області, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, посилаючись на те, що предметом спору є частина двокімнатної квартири АДРЕСА_1, яка належала на праві спільної часткової власності його батькам: ОСОБА_3 і ОСОБА_4, а також його рідному брату ОСОБА_2, який є відповідачем у справі, по 1/3 частині кожному, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 24 жовтня 2006 року, яке було видано Відділом приватизації виконавчого комітету Вишневої міської ради згідно з розпорядженням (наказом) № 12 від 24 жовтня 2006 року.
31 жовтня 2006 року в Києво-Святошинському бюро технічної інвентаризації на підставі свідоцтва про право власності на житло на ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2 було здійснено державну реєстрацію права власності на 1/3 частину спірної квартири за кожним, про що БТІ зроблено відповідний запис за № 91/56 в книзі № 25, що підтверджується відповідним витягом БТІ про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 31 жовтня 2006 року.
Зазначена спірна ізольована двокімнатна квартира розташована на 10 поверсі дванадцятиповерхового будинку, має загальну площу 55,0 кв.м., та складається з двох окремих жилих кімнат жилою площею 28,9 кв.м., що підтверджується Технічним паспортом на спірну квартиру.
На даний час у вказаній квартирі зареєстрований тільки його рідний брат ОСОБА_2, який є відповідачем у справі.
Він, ОСОБА_1, є сином ОСОБА_4 і ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження. ІНФОРМАЦІЯ_1 його батько ОСОБА_4 помер, і після його смерті відкрилась спадщина на належне йому нерухоме майно, до якого увійшла 1/3 частина вказаної квартири.
Враховуючи те, що його батько не залишив заповіту на належне йому майно, на підставі вимог ст. 1261 ЦК України він, ОСОБА_1, його мати ОСОБА_3 і відповідач у справі ОСОБА_2, є спадкоємцями першої черги за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_4. При цьому, після смерті його батька ні він, ні його мати ОСОБА_3, ні ОСОБА_2 не звертались до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини.
Враховуючи ту обставину, що на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем ОСОБА_4 проживали його мати ОСОБА_3 і його брат ОСОБА_2, та зважаючи на те, що ніхто із них протягом шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України не заявляв про відмову від спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_4, на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України вони є такими спадкоємцями, що прийняли спадщину.
Таким чином, з урахуванням вищезазначених вимог чинного законодавства, та зважаючи на те, що спадкодавцю ОСОБА_4 на праві власності належала 1/3 частина вказаної квартири, його мати ОСОБА_3 та ОСОБА_2 успадкували по 1/6 частині спірної квартири, внаслідок цього як відповідач ОСОБА_2, так і його мати ОСОБА_3 фактично стали власниками по ? (1/3+1/6) частині спірної квартири кожний.
Однак, ні його мати ОСОБА_2, ні відповідач ОСОБА_2 юридично не оформляли спадщину у нотаріуса та не здійснювали державну реєстрацію права власності на частину нерухомого майна ні в БТІ, ні пізніше у Державній реєстраційній службі.
ІНФОРМАЦІЯ_2 його мати ОСОБА_3 також померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть.
Після її смерті він, ОСОБА_1, і відповідач ОСОБА_2, як сини спадкодавця, відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України є спадкоємцями першої черги за законом.
Тому вчасно у встановлений законом шестимісячний строк після смерті спадкодавця, передбачений ст. 1270 ЦК України, він, ОСОБА_1, звернувся до державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори, тобто за місцем відкриття спадщини, та подав заяву про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті йог матері ОСОБА_3, що підтверджується Витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі спадкової справи від 14 травня 2015 року.
Аналогічну заяву про прийняття спадщини після смерті матері державному нотаріусу Вишневої міської державної нотаріальної контори подав також його брат ОСОБА_2, який є відповідачем у справі.
Правилами ч. 1 ст. 1226 ЦК України і ч. 1 ст. 1267 ЦК України встановлено, що ? частина спірної квартири, яка належала їхній з відповідачем матері, спадкується спадкоємцями першої черги на загальних підставах в рівних частинах, тобто по ? частині кожному. Таким чином, після смерті матері він має право на спадкування ? частини спірної квартири.
Після того, як він звернувся до Вишневої міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право власності на спадщину за законом на ? частину спірної квартири, державним нотаріусом йому було відмовлено в зв»язку з тим, що відсутні правовстановлюючі документи на спірну квартиру, про що державним нотаріусом ОСОБА_5 йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі йому свідоцтва на право власності за законом на вказану вище частину спірної квартири, що підтверджується відповідною постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 16 червня 2015 року.
Тому за захистом свого права на одержання належного йому у відповідності до діючого законодавства спадкового майна, яке залишилось після смерті його матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, він змушений звернутись до суду з відповідним позовом.
Враховуючи викладене, позивач ОСОБА_1 просив визнати за ним право власності на ? частину двокімнатної квартири АДРЕСА_1, загальною площею 55,00 кв.м., в тому числі жилою площею 28,9 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 і представник позивача не з»явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, представник позивача надав суду заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутності, позов підтримав і просив його задовольнити.
У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з»явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі.
У судове засідання представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Головного управління юстиції у Київській області не з»явився, про дату, час і місце розгляду справи третя особа повідомлялася належним чином, суду надано заяву про розгляд справи у відсутності представника третьої особи.
Оскільки в поданій суду заяві представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи, а відповідач повідомлений належним чином про дату, час і місце розгляду справи, суд дійшов висновку про проведення заочного розгляду справи.
Суд, з"ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно Свідоцтва про право власності на житло серії НОМЕР_1, виданого Виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області 24 жовтня 2006 року, квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, дійсно належить на праві приватної, спільної часткової власності ОСОБА_3 Панасівні-1/3 частина, та членам її сім»ї ОСОБА_4-1/3 частина, ОСОБА_2-1/3 частина. Загальна площа квартири становить 55 кв.м.. Свідоцтво видане згідно з розпорядженням (наказом) від 24 жовтня 2006 року № 12.
З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4, який доводився батьком позивачу у справі ОСОБА_1 і відповідачу у справі ОСОБА_2, та чоловіком ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, виданого Виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області від ІНФОРМАЦІЯ_1, копіями свідоцтв про народження ОСОБА_2 і ОСОБА_1, копією свідоцтва про одруження ОСОБА_4 і ОСОБА_3. Після його смерті відкрилася спадщина, і 22 травня 2015 року ОСОБА_2 звернувся до Вишневої міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом на майно після смерті свого батька, посилаючись на те, що він постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та по теперішній час, і прийняв спадщину відповідно до вимог ч. 3 ст. 1268 ЦК України. Згідно довідки КП «Управління міським господарством» Вишневої міської ради ОСОБА_4 дійсно був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 з 14 серпня 1990 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1, і на день смерті ОСОБА_4 разом з ним були зареєстровані: дружина ОСОБА_3 і син ОСОБА_2. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3, яка доводилась матір»ю позивачу у справі ОСОБА_1 і відповідачу у справі ОСОБА_2, та дружиною ОСОБА_4 що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Києво-Святошинського районного управління юстиції у Київській області, копіями свідоцтв про народження ОСОБА_2 і ОСОБА_1, копією свідоцтва про одруження ОСОБА_4 і ОСОБА_3. 26 травня 2015 року державним нотаріусом Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області Михальчук Л.В. було видано Свідоцтво про право на спадщину за законом, в якому зазначено, що спадкоємцями зазначеного у цьому свідоцтві ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, є його син ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, -1/2 частки, та дружина ОСОБА_3-1/2 частки, і вказана спадщина, на яку в указаних частках видано це свідоцтво, складається з: 1/3 частини квартири під НОМЕР_4, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, що належала померлому ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло серії НОМЕР_1, виданого виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області 24 жовтня 2006 року, і квартира складається з двох житлових кімнат, жилою площею 28,9 кв.м., загальною площею 55,0 кв.м.. Свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/6 частку вказаної квартири видано ОСОБА_2. Дані обставини підтверджуються копією спадкової справи № 148/2015 року Вишневої міської державної нотаріальної контори до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4.
Відповідно до наданої суду відповіді КП «Бюро технічної інвентаризації Києво-Святошинської районної ради Київської області» від 14 вересня 2015 року № 483 згідно матеріалів інвентаризаційної справи право власності на об»єкт нерухомості, розташований за адресою: АДРЕСА_1, зареєстровано за ОСОБА_2 (1/3 частка), ОСОБА_4 (1/3 частка), ОСОБА_3 (1/3 частка), на підставі свідоцтва про право власності від 24 жовтня 2006 року, виданого виконавчим комітетом Вишневої міської ради згідно розпорядження № 12 від 24 жовтня 2006 року.
Згідно вимог ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За правилами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов»язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою статті 1273 Цивільного кодексу України.
Таким чином, позивач ОСОБА_1 має право на ? частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 55 кв.м., в тому числі жилою площею 28,9 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.
У відповідності до вимог ст. 1268 ЦК України ОСОБА_1 є таким, що прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_3.
За правилами ст. 392 ЦК України власник майна може пред"явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Враховуючи викладене, суд вважає доведеними позовні вимоги позивача ОСОБА_1 і дійшов висновку про задоволення позову, і тому за ОСОБА_1 слід визнати право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 55 кв.м., жилою площею 28,9 кв.м. порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.
Судовий збір підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_2 відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України, і тому слід стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 1865 грн. 52 коп..
Керуючись ст. ст. 392, 1216, 1218, 1261, 1268 ЦК України, ст. ст. 60, 88, 209, 212-215, 218, 224, 226 ЦПК України, суд-
Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? (одну четверту) частину квартири НОМЕР_4 жилого будинку АДРЕСА_1, загальна площа якої складає 55,0 кв.м., жила площа складає 28,9 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 1865 грн. 52 коп..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду або шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення в разі відсутності в судовому засіданні осіб, які брали участь у справі, під час проголошення судового рішення.

Суддя Ковальчук Л.М.