АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Доповідач: Чобіток А.О.
У Х В А Л А

19 жовтня 2015 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27 травня 2011 року в справі за заявою ОСОБА_3, заінтересована особа : Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення , -

в с т а н о в и л а :

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 27 травня 2011 року задоволено вищевказану заяву .

Не погодившись з вказаним судовим рішенням ОСОБА_2 28.08.2015 року було подано апеляційну скаргу, а також заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного судового рішення , в якій зазначає, що він двічі звертався щодо ухвалення , на його думку, завідомо неправосудного рішення, в серпні 2013 року і в червні 2015 року до Дніпровського районного суду м. Києва, надавав документи доказу поважності причин поновлення процесуальних строків апеляційного оскарження і медичні документи для підтвердження наявності тяжких хвороб.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Вивчивши матеріали справи, приходжу до висновку, що вказані відповідачем причини пропущення строку неможна визнати поважними з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 294 ЦПК України, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 не був особою, яка брала участь у розгляді даної справи.

Вважаючи, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 27.05.2011 року порушено його права, ОСОБА_2 19.08.2013 року подав до суду першої інстанції заяву про перегляд вказаного рішення з нововиявленими обставинами, зазначивши, що про наявність останнього йому стало відомо тільки при ознайомленні з матеріалами цивільної справи про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05.09.2013 року у прийнятті вказаної заяви ОСОБА_2 відмовлено та роз»яснено його право на звернення до суду з апеляційною скаргою на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27.05.2011 року як особи, яка не була залучена до участі у справі.

19.06.2015 року ОСОБА_2 повторно звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з заявою про перегляд рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27.05.2011 року, в прийнятті якої ухвалою вказаного суду від 01.07.2015 року відмовлено.

28.08.2015 року ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27.05.2011 року, в якій просить його скасувати .

Враховуючи положення ст. 69 ЦПК України, яке визначає, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов»язано його початок, що в даному випадку зважаючи на положення ч. 1 ст. 294 ЦПК України є 19.08.2013 року ( день подання заяви про перегляд рішення), останнім днем подання апеляційної скарги було 29 серпня 2013 року.

Слід зазначити, що отримавши ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 05.09.2013 року про повернення заяви про перегляд рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27.05.2011 року , якою роз»яснено право ОСОБА_2 на звернення до суду з апеляційною скаргою на вказане рішення, апеляційна скарга ОСОБА_2 була подана лише 28.08.2015 року, тобто через два роки.

Таким чином ОСОБА_2 пропущено строк на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27.05.2011 року і від дати постановлення ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 05.09.2013 року .

Додані до матеріалів справи медичні документи про стан здоров»я ОСОБА_2 неможна визнати доказами поважності причин пропуску строку, оскільки вони датовані 2009, 2012 роками.

При цьому, зважаючи на факт подачі заяви про перегляд рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27.05.2011 року - 19.08.2013 року , причин за яких ним не подано у вказаний час апеляційну скаргу на вказане рішення, а також і після постановлення ухвали суду 05.09.2013 року, ОСОБА_2 не зазначає.

На підставі викладеного, причини вказані ОСОБА_2 як підстави для поновлення строку не є такими, що вказують на безпосереднє унеможливлення або ускладнення можливості вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, як не вказують і на те, що вказані обставини виникли об»єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк .

За таких обставин вважаю за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху та надати строк 30 днів з дня отримання копії даної ухвали для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших підстав для його поновлення та підтверджених належними доказами.

Керуючись ст. ст. 294, 297 ЦПК України, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27 травня 2011 року залишити без руху, роз»яснивши, що відповідно до вимог ч.3 ст.297 ЦПК України він має право протягом тридцяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків з зазначенням інших підстав та підтверджених належними доказами .

В разі неподання заяви про поновлення строку з зазначенням інших підстав для його поновлення або , якщо у разі їх подання вони будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає .

Суддя :