Справа № 308/1126/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.02.2015року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування з незаконного володіння домобудівні шляхом примусового виселення, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про витребування з незаконного володіння домобудівні шляхом примусового виселення.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Насамперед слід зазначити, що позивач звертається до суду з вимогою немайнового характеру, натомість сплачує судовий збір не в повному обсязі, а саме 26,20 грн., що стверджується наявною в справі квитанцією від 12.12.2014 р..

Відповідно до вимог ч. 5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі - Закон), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір», а саме відповідно до п. 1.2 встановлено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, судовий збір становить - 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 243.60 грн. А отже на підставі наведеного та враховуючи норми законодавства позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів Ужгородське УДКСУ Закарпатської області, МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002, код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, код ЄДРПОУ 38015610 (суду, де розглядається справа).

Крім того, до матеріалів позовної заяви не додано витяг з Єдиного Державного Реєстру власності, станом на день подання позовної заяви, оскільки в матеріалах справи наявний лише договір дарування від 2003 р. та свідоцтво про право власності від 2003 р. Позивачу також слід визначитися на підставі яких норм матеріального права просить виселити відповідача, оскільки в своїй позовній заяві позивач посилається як на норми Цивільного так і Житлового Кодексів, які регулюють однорідні відносини; в змісті позовних вимог не зазначено, чи відповідач проживає у житловому приміщенні та відмовляється його звільнити і чинить перешкоди позивачу у користуванні власністю; чи є своєчасне попередження відповідача про необхідність звільнити житлове приміщення (клопотання, вимога).

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування з незаконного володіння домобудівні шляхом примусового виселення - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 12 лютого 2015 року, але не більше пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3