РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/10672/15-ц

пр. № 2/759/4703/15

07 вересня 2015 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

під головуванням судді Сенька М.Ф.,

при секретарі Ніколенку В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 18.03.2011 року склав заповіт, за яким належну йому на праві власності частку квартири АДРЕСА_1 заповів ОСОБА_1

Згідно зі свідоцтвом про смерть, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Спадкова справа до майна померлого не заводилась (див. довідка нотаріуса).

За довідками баласоутримувача будинку, ОСОБА_3, на день смерті, був зареєстрованим за адресою спадкової квартири, разом з іншим співвласником квартири ОСОБА_2

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є дочкою спадкодавця, а ОСОБА_2 є його онуком.

ОСОБА_1 в липні 2015 року заявила позов до Київської міської ради, за яким просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що залишилась після ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позов мотивовано тим, що позивач не знала про наявність заповіту батька.

Ухвалою суду, на задоволення клопотання позивача, до участі у справі замість Київської міської ради притягнуто належного відповідача ОСОБА_2

Позивач в судовому засіданні на вимогах позову наполягала, і пояснила, що батько за життя подарував належне йому майно іншій дочці, квартирою АДРЕСА_1 фактично користується його онук ОСОБА_2, а тому вона вважала, що підстав для звернення за спадщиною у неї не було, проте в червні поточного року серед речей батька було виявлено заповіт, прийняти спадщину за заповітом вона не може через пропуск строків для подання нотаріусу відповідної заяви.

ОСОБА_2 не заперечував проти задоволення позову і підтвердив пояснення позивача про обставини виявлення заповіту.

Про те, що спадкоємцям ОСОБА_3 не було відомо про його заповіт надав пояснення в суді свідок ОСОБА_4, який є сином спадкодавця.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. (ст. 1270 ЦК України).

Отже, ОСОБА_1 дійсно пропустила строк на прийняття спадщини після ОСОБА_3

Проте, суд вважає, що такий строк пропущено нею за поважних причин, оскільки про наявність заповіту, як це встановлено в судовому засіданні, спадкоємцям не було відомо до червня 2015 року, і у позивача було достатньо підстав вважати, що спадщину прийняли інші спадкоємці, за законом.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, позов підлягає задоволенню.

Суд, вважає, що три місяці буде достатньо, для того щоб ОСОБА_1 мала змогу подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини за заповітом ОСОБА_3

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці, з часу набрання цим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Головуючий Сенько М.Ф.