У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.07.2015 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді Дергачової Н.В.,

та народних засідателів Мухшак О.М.,

ОСОБА_1,

при секретарі судового засідання Меркуловій Ю.П.,

за участю:

позивача ОСОБА_2,

представника позивача ОСОБА_3,

представника зацікавленої особи ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву ОСОБА_2, зацікавлена особа Виконавчий комітет Чопської міської ради Закарпатської області, про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуна,-

в с т а н о в и в :

Заявник ОСОБА_2, зацікавлена особа Виконавчий комітет Чопської міської ради Закарпатської області звернувся до Ужгородського міськрайонного суду із заявою визнання фізичної особи ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуном заявника.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 пояснили, що ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, є тещею заявника, прописана за адресою: м. Чоп, вул. Молодіжна, 7/6, але вже близько 9 місяців проживає за адресою заявника: м. Чоп, вул. Щорса, 14.

13 жовтня 2014 року через сильні душевні хвилювання у неї стався ішемічний інсульт в басейні лівої СМА (відмирання значної частини клітин мозку) з грубим правобічним геміпарезом (параліч, суттєве порушення (відсутності) ходи та моторною афазією (порушення функції вимови), внаслідок чого актом огляду МСЕК визнана інвалідом І групи.

Внаслідок перенесеної важкої хвороби у неї постійно появляються симптоми психічної хвороби, вона неадекватно сприймає навколишній світ і через стійкий психічний розлад не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, також потребує постійного стороннього догляду оскільки не може себе обслуговувати , а тому потребує опіки.

Клопотань про призначення судово психіатричної експертизи з метою визначення психічного стану та здатності розуміти свої дії та керувати ними ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, до суду ані від заявника та його представника, ані від заінтересованої сооби не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 239 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров'я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Пленум Верховного Суду України у п.17 постанови від 12 червня 2009 року №5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» розяснив, що при вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 143-150 ЦПК, Законом України від 25 лютого 1994 року «Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30 грудня 2004 року №144/5), та враховувати розяснення, дані в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року №8 зі змінами «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних субєктивних прав.

На виконання вимог ст. 144 ЦПК України і вищезазначених розяснень постанов Пленуму Верховного Суду України, крім ухвали суду про призначення експертизи необхідно також направляти інші матеріали для дослідження.

Як зазначено в Узагальненні судової практики розгляду справ про обмеження цивільної

дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною, поновлення цивільної дієздатності, встановлення над фізичною особою опіки та піклування призначення опікуна чи піклувальника, недієздатність втрата здатності здійснювати особою цивільні права та обовязки внаслідок тяжкого порушення психічного стану. Критерії недієздатності психічно хворих визначені в Цивільному кодексі України. Стан недієздатності характерний тільки для фізичних осіб та встановлюється в судовому порядку після обовязкового проведення судово-психіатричної експертизи.

Визнання особи недієздатною це не тільки визначення стану здоровя, але й складне юридичне поняття, яке містить в собі два критерії: медичний та юридичний (психологічний). Під медичним критерієм слід розуміти «хронічний, стійкий психічний розлад». Другий, юридичний (психологічний) критерій, вказує на нездатність особи усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Але чіткого категоричного розмежування юридичного (психологічного) та медичних критерій існувати не може.

Вказані критерії одночасно несуть як медичний, так і юридичний характер. Юридичний критерій недієздатності має, перш за все, психологічну природу. Він свідчить про тяжкість психічного захворювання, ступінь розладів у інтелектуально-мнестичної та емоційновольової сферах психічної діяльності. Не кожний психічний розлад призводить до нездатності особи приймати участь у цивільних відносинах, а тільки такий його ступінь (глибина), який суттєво впливає на волю, память та інтелект хворого, що позбавляє особу можливості усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Таким чином, для визнання особи недієздатною встановити, у передбаченому порядку, тільки наявність психічного захворювання недостатньо. Суттєве значення має встановлення наслідків, які настали в результаті захворювання у вигляді глибини ураження інтелектуально-мнестичної та емоційно-вольової сфери. Таким чином, межа між дієздатністю та недієздатністю психічно хворого встановлюється відповідно до юридичного (психологічного) критерію здатності особи усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, визначення якого віднесено до компетенції судово-психіатричних експертів.

Як зазначено у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 28 березня 1972 р. № 3 «Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним» в ухвалі про призначення експертизи на вирішення експертів мають бути поставлені такі питання:

1) чи хворіє даний громадянин на психічну хворобу;

2) чи розуміє він значення своїх дій та чи може керувати ними.

Заслухавши думку народних засідателів, дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що для вирішення питання про психічний стан ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, потрібні спеціальні знання в області медицини, а тому слід призначити амбулаторну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити наступні запитання:

1) чи хворіє ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1,на психічну хворобу;

2) чи розуміє ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1,значення своїх дій та чи може керувати ними.

У відповідності до ч. 2 ст. 240 ЦПК України судові витрати, пов'язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною, а саме із проведенням судово-психіатричної експертизу віднести на рахунок держави.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, та у звязку з відпусткою судді суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи на 17.09.2015 на 14 год. 30 хв.

Суд також вважає за необхідне, оскільки у відповідності до ч. 1 ст. 240 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника та представника органу опіки та піклування, аналогічні розяснення містяться і у п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 28.03.72 р. "Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним", зобовязати заінтересовану особу Виконавчий комітет Чопської міської ради Закарпатської області забезпечити участь в судовому засіданні представника органу опіки та піклування, який є його підрозділом та надати суду висновок (подання) щодо можливості призначення ОСОБА_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, опікуном ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Керуючись ст.ст. 143, 144, 239, 240 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Призначити амбулаторну судово-психіатричну експертизу,для вирішення питання про психічний стан ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, на вирішення якої поставити наступні запитання:

1) чи хворіє ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1,на психічну хворобу;

2) чи розуміє ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1,значення своїх дій та чи може керувати ними.

У відповідності до ч. 2 ст. 240 ЦПК України судові витрати, пов'язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною, а саме із проведенням судово-психіатричної експертизу віднести на рахунок держави.

Проведення експертизи доручити Головному лікарю Берегівської обласної психіатричної лікарні Закарпатської області, попередивши про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Зобовязати заінтересовану особу Виконавчий комітет Чопської міської ради Закарпатської області забезпечити участь в наступному судовому засіданні представника органу опіки та піклування, який є його підрозділом та надати суду висновок (подання) щодо можливості призначення ОСОБА_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, опікуном ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Розгляд справи у судовому засіданні відкласти на 17.09.2015 на 14 год. 30 хв.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_6

Народні засідателі: