ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
провадження № 2-п/753/236/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2015 р. Дарницький районний суд м.Києва в складі судді Вовка Є.І., при секретарі Біді В.В., в приміщенні Дарницького районного суду м.Києва, у судовому засіданні по розгляду заяви представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про перегляд (скасування) заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "11" вересня 2015 року по цивільній справі №753/8864/15-ц за позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_2, ОСОБА_7 та ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

Встановив:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла вказана заява про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "11" вересня 2015 року по цивільній справі №753/8864/15-ц за позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_2, ОСОБА_7 та ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

В заяві про перегляд вказаного заочного рішення не зазначено поважних причин неявки відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3, як і їх представника ОСОБА_4 на судовий розгляд вказаної справи (який був призначений на 11 год. 50 хв. 11 вересня 2015 року (а.с.74) дату, коли він і відбувся за відсутністю сторін, що вбачається з довідки від 11.09.2015 року а.с.89), як не зазначено у цій заяві і поважних причини не повідомлення вказаними особами про причини неявки на розгляд вказаної справи, і наявність в матеріалах справи заяви ОСОБА_4 від 11 вересня 2015 року, яка фактично містить лише клопотання про відкладення розгляду справи (яка була подана до канцелярії суду о 12 год. 22 хв. 11 вересня 2015 року та отримана помічником судді лише о 14 год. 20 хв. 11 вересня 2015 року, після судового розгляду справи по суті) не спростовує такого висновку суду. При цьому, ОСОБА_4 не надано будь-яких доказів щодо його явки на вказаний судовий розгляд справи, а міститься лише огульне посилання на це.

При цьому, відповідно до положень ст.60 ЦПК України: кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу; докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Крім того, дослідивши інші матеріали справи, судом встановлено наступне.

Оскаржуваним заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від "11" вересня 2015 року по цивільній справі №753/8864/15-ц за позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_2, ОСОБА_7 та ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, було вирішено наступне.

Позовні вимоги ОСОБА_5 та ОСОБА_6 задовольнити частково.

Стягнути на користь ОСОБА_5 та ОСОБА_6 солідарно з ОСОБА_2, ОСОБА_7 та ОСОБА_3 у відшкодування матеріальної шкоди суму 15027 грн. 66 коп.

Стягнути на користь ОСОБА_5 солідарно з ОСОБА_2, ОСОБА_7 та ОСОБА_3 1620 грн. витрат на проведенням оцінки.

Стягнути на користь ОСОБА_5 з ОСОБА_2, ОСОБА_7 та ОСОБА_3, судові витрати: витрати на правову допомогу 2000 грн. та судовий збір в сумі 166 грн. 48 коп., а всього 2166 грн. 48 коп., а саме по 722 грн. 16 коп. з кожного.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Решту судового збору зарахувати в доход держави.

Крім того, дослідивши матеріали справи, суд вважає безпідставними посилання ОСОБА_4 у вказаній заяві про перегляд заочного рішення на те, що в тексті останнього зазначено про присутність сторони по справі (представника позивачів) у судовому засіданні "11" вересня 2015 року, оскільки в тексті заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "11" вересня 2015 року по цивільній справі №753/8864/15-ц відсутнє таке посилання на присутність сторони по справі у судовому засіданні, а лише зазначено, що представник позивачів підтримав позовні вимоги, при цьому в матеріалах справи міститься саме письмова заява представника позивачів з цього приводу (а.с.82).

Відповідно до положень ст.1 ЦПК України - завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Як вже зазначалося вище - відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не з»явилися у судове засідання 11.09.2015 року по розгляду цієї цивільної справи про причини неявки суд не повідомили.

Проте, зокрема, з поштових відправлень та розписки у рекомендованому листі (а.с.75, 78) вбачається, що вказані відповідачі повідомлялися судом про вказану дату, час та місце розгляду справи Дарницьким районним судом м. Києва поштою - рекомендованим листом із повідомленням за адресою їх місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку, а саме: АДРЕСА_1 (згідно з даними, які містяться в довідках Адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в м. Києві від 02.06.2015 року а.с.60, 61), при цьому, з відповідного поштового відправлення з повідомленням судом ОСОБА_3 щодо вказаного судового засідання вбачається, що остання отримала його за вказаною адресою завчасно ще 28.08.2015 року (розписка у рекомендованому листі а.с.78).

При цьому, відповідно до положень ч.1 ст.157 ЦПК України - суд розглядає цивільні справи, зокрема, вказаної категорії протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження по справі

Відповідно до положень ч.3 ст.27 ЦПК України - особи, які беруть участь у справі, зобов»язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права.

Крім того, судом враховано, що в силу вимог п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Обов»язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції (параграф 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»). Всі ці обставини слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровані за однією адресою, а саме: АДРЕСА_1, та в довідці форми №3 від 29 квітня 2015 року щодо осіб, зареєстрованих за цією адресою зазначено, що ОСОБА_2 є власником особового рахунку, а ОСОБА_3 зазначена як дружина (копія а.с.5).

А відповідно до положень ч.3 ст.76 ЦПК України, якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім»ї, які проживають разом з нею, отже і ОСОБА_2 вважається таким, що повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином.

Відповідно до положень ч.5 ст.74 ЦПК України: у разі ненадання фізичною особою, яка бере участь у справі інформації щодо її адреси, судова повістка надсилається цій особі за адресою її місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку, при цьому, у разі відсутності особи, яка бере участь у справі за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Крім того, відповідно до положень ст.77 ЦПК України: сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи, у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться; сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

При цьому, з положень п.2) ч.1 ст.169 ЦПК України вбачається, що суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому законом порядку про час і місце судового розгляду, виключно у випадку якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними.

Враховуючи, що відповідно до положень ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню за умови наявності сукупності обставин - а) що відповідач не зявився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і б) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а також, що відсутні вищевказані обставини, які викладені у вищевказаному пункті, умовно позначеному літерою а), суд вважає, що вказана заява про перегляд заочного рішення не може бути задоволена в силу імперативного характеру вказаної правової норми, при цьому, обгрунтування цієї заяви щодо висновків суду по суті вищевказаних позовних вимог не спростовує такого висновку суду.

Вивчивши всі наявні матеріали, враховуючи вищевикладене, вищенаведені норми ст.232 ЦПК України, суд вважає, що вказана заява про перегляд (скасування) заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись п.1) ч.3 ст.231 ЦПК України,

Ухвалив:

Залишити без задоволення заяву представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про перегляд (скасування) заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "11" вересня 2015 року по цивільній справі №753/8864/15-ц.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: