Провадження № 2/643/5174/15
18.12.2015 Московський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого Скотаря А.Ю.,
за участю секретаря Кречетової М.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовною заявою в обґрунтування якої зазначили, що їх батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_4. ОСОБА_5 є матірю батька позивачів, отже їх рідною бабусею, і до одруження мала прізвище Боженко, яке повернула собі після розлучення з ОСОБА_6 дідусем позивачів.
25.07.2007 помер батько позивачів ОСОБА_3, а 04.09.2014 його матір (їх бабуся), яким за життя на праві спільної сумісної власності належала квартира АДРЕСА_1, при цьому на теперішній час на ім я ОСОБА_7 зареєстровано право власності на 1/4 частину квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, 1/2 на підставі свідоцтва про право власності, виданого в наслідок приватизації, а 1/4 частина за ОСОБА_3 також внаслідок приватизації.
Отже, після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, що складалась з 1/2 частини спірної квартири, з яких 1/4 частину оформила за життя матір померлого, бабуся позивачів, ОСОБА_7
Позивач ОСОБА_1 прийняла спадщину після батька подавши в передбачений законом строк до нотаріальної контори відповідну заяву, проте свідоцтво про право власності на спадщину не отримувала до теперішнього часу, а звернувшись для цього 13.08.2015 до нотаріусу отримала відмову через відсутність правовстановлюючих документів на квартиру.
Після смерті бабусі позивачки також звернулись у передбачений законом порядок до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, проте у видачі свідоцтв про право на спадщину їм було відмовлено з тих же підстав.
З погляду на викладене позивачі просять суд визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину спірної квартири в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3, а також за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності на 3/8 частин спірної квартири за кожною в порядку спадкування за законом після смерті бабусі ОСОБА_7
До суду позивачі не зявились, від представника останніх надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, в якій представник просив позов задовольнити в повному обсязі та ухвалити заочне рішення.
Представник відповідача Харківської міської ради до суду не зявився, про причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, що не є перешкодою для розгляду справи за його відсутності.
Суд, дослідивши надані докази, встановив наступні обставини і відповідні їм правовідносини: 24 квітня 1949 року ОСОБА_7 одружилась з ОСОБА_6, змінивши при цьому прізвище на «Шульга», в шлюбі з яким 22.11.1951 народився ОСОБА_3 (а.с. 12, 13).
Після розлучення ОСОБА_5 повернула собі дошлюбне прізвище «Боженко» та в 1998 році приватизувала разом з сином ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1. На теперішній час 3/4 частини вказаної квартири зареєстровані на праві спільної сумісної власності за ОСОБА_7 і ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 06.02.1998 Харківським міським центром приватизації державного жилого фонду за реєстровим № 5-98-115370, а 1/4 частина за ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про право власності на спадщину, виданого 19.03.2008 Одинадцятою Харківською державною нотаріальною конторою за реєстровим № 6-425 (а.с. 16).
Реєстрація за ОСОБА_7 1/4 частини спірної квартири стала можливою в наслідок оформлення останньою своїх спадкових прав після померлого 25.07.2007 сина ОСОБА_3 (а.с. 14).
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є доньками ОСОБА_3 та, відповідно, онуками ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвами про народження позивачів (а.с. 8, 11).
Після смерті ОСОБА_3, яка сталась 25.07.2007, заяви про прийняття спадщини, яка складалась з 1/2 частини квартири АДРЕСА_1, подали ОСОБА_7 та ОСОБА_1, проте свідоцтво видано лише першій, а ОСОБА_1 свідоцтво про право на свою частку спадщини не отримувала, що підтверджується інформацією 11-ї Харківської державної нотаріальної контори, однак від спадщини не відмовлялась (а.с. 68, 69).
ОСОБА_7 померла 04.09.2014, після якої відкрилась спадщина у вигляді 3/4 частин квартири АДРЕСА_1 (а.с. 15).
Єдиними спадкоємцями після ОСОБА_7, як зазначають позивачі, є саме вони онуки померлої, які вчасно подали заяви про прийняття спадщини, однак за відсутності правовстановлюючих документів на спірне майно, не можуть отримати свідоцтва про право власності на спадщину, отже просять визнати за собою право власності на спадщину у вигляді 3/8 частин спірної квартири за кожною в порядку представлення, при цьому ОСОБА_1 окремо просить визнати за собою право власності на 1/4 частину даної квартири в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_3 (а.с. 18-20).
Згідно ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну. При спадкуванні по прямій низхідній лінії право представлення діє без обмеження ступеня споріднення.
Дослідивши надані позивачами докази, беручи до уваги, що інші, крім позивачів, спадкоємці відсутні, проаналізувавши норми закону, що регулюють виниклі правовідносини, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність їх повного задоволення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 1266, 1268, 1270 ЦК України, -
Позов задовольнити та визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, і.н. НОМЕР_1, зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3, померлого 25.07.2007.
Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, і.н. НОМЕР_1, зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, і.н. НОМЕР_2, зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_4 право власності за кожною на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_7, померлої 04.09.2014.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом 10-ти днів з моменту отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через Московський районний суд м. Харкова шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з моменту отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.Ю. Скотар