Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/1596/15 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач Авраменко Т. М.
РІШЕННЯ

Іменем України

15.07.2015 року колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючої судді: Авраменко Т.М.

суддів: Кіселика С.А., Суровицької Л.В. секретаря: Кравченко Я.С.

за участю сторін, представника позивача

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15 травня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ в натурі будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Заслухавши доповідача, пояснення осіб, які прибули в судове засідання, дослідивши матеріали справи, колегія суддів, -

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2013 року ОСОБА_3 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про поділ в натурі будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Зазначала, що на підставі свідоцтва про право на спадщину вона та відповідач є співвласниками будинку та прибудинкової території по вул. Чернишевського, 70/28 в м. Кіровограді. Кожному з них належить по ? частині будинку. Відповідач в будинку не проживає, має на праві власності квартиру. В будинку з 2001 року прописана дочка відповідача ОСОБА_4, яка, проживаючи в будинку протягом останніх двох років жодного разу не сплатила за комунальні послуги. Всі витрати по утриманню будинку здійснює вона самостійно. Відповідач коштів на проведення ремонтних робіт по благоустрою будинку та прибудинкової території не надає. До того ж в будинку разом з нею проживає її хвора сестра зі своїм сином інвалідом 1 групи з дитинства, які потребують постійного догляду. Просила поділити в натурі будинок, збільшивши належну їй частку в даному домоволодінні, визначити в натурі порядок користування земельною ділянкою між нею та відповідачем, стягнути з відповідача судові витрати.

Під час розгляду справи позовні вимоги уточнила та просила суд на підставі висновку будівельно-технічної експертизи та земельно-технічної експертизи №№1606, 1607 від 14.04.2014 року виділити в натурі їй 3/5 частки будимнку з належною частиною надвірних будівель зі сплатою відповідачу грошової компенсації за його частку в розмірі 13672 грн., виділити відповідачу 2/5 частки. Визначити порядок користування земельною ділянкою площею 1111 кв.м, виділивши сторонам в користування по ? частині земельної ділянки з урахуванням розташованого на ній будинку.

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15 травня 2015 року позов задоволено. Суд поділив будинок за адресою вул. Чернишевського, 70/28 в м. Кіровограді, виділивши:

- ОСОБА_3 3/5 частини домоволодіння літ. «А;а», а саме: помешкання, позначені на плані будинку літ. «1-2» коридор, площею 5,5 кв.м, літ. «1-3», передпокій, площею 11,5 кв.м, літ. «1-4», кімната, площею 21,30 кв.м, а всього, загальною площею 38, 30 кв.м, як показано в Додатку №2 до висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №№1606, 1607 від 14 квітня 2014 року Кіровоградського відділення Одеського Науково-дослідного інституту судових експертиз жовтим кольором.

- ОСОБА_2 2/5 частини домоволодіння, літ. «А;а» а саме: помешкання, позначені на плані будинку літ. «1-1» кухня, площею 6,4 кв.м, літ. «1-5», кімната, площею 10,2 кв.м, літ. «1-6», кімната, площею 10,9 кв.м, літ. «1-7» санвузол, площею 1,2 кв.м, а всього, загальною площею 28, 70 кв.м, як показано в Додатку №2 до висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №№1606, 1607 від 14 квітня 2014 року Кіровоградського відділення Одеського Науково-дослідного інституту судових експертиз синім кольором.

Стягнув з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію в розмірі 34 514 грн. 00 коп.

Переобладнання будинку літ. «А;а», для влаштування двох ізольованих квартир з облаштуванням двох окремих входів у будинок без пошкодження несучих конструкцій та з подальшим безпечним використанням ОСОБА_3 та ОСОБА_2 зобов'язав здійснити за власний рахунок:

ОСОБА_3: - зробити лаз на горище;

ОСОБА_2: - влаштувати окремий вхід ззовні до приміщення літ. «1-1», для цього необхідно розібрати підвіконну частину стіни в одному з віконних отворів та замість вікна обладнати двері; - замість віконного отвору в розподільній стіні між помешканнями літ. «1-1» та літ. «1-6» обладнати дверний отвір для цього необхідно розібрати підвіконну частину;

ОСОБА_3 та ОСОБА_2: - закласти дверний отвір в розподільних стінах між приміщеннями літ. «1-2» та літ. «1-1» і літ. «1-2» та літ. «1-6».

Встановив порядок користування земельною ділянкою між сторонами:

за ОСОБА_3 залишено в користуванні земельну ділянку загальною площею 555,50 кв.м;

- відокремлену земельну ділянку площею 555,50 кв.м, вздовж правої бокової межі та фасадної межі (як показано у графічному Додатку №3 до висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №№1606, 1607 від 14 квітня 2014 року Кіровоградського відділення Одеського Науково-дослідного інституту судових експертиз жовтим кольором), в т.ч. земельна ділянка під частиною житлового будинку з прибудовою літ. «А;а», під літньою кухнею літ. «Б», сараєм літ. «б».

Межі розподілу мають такий вигляд:

- від лівої бокової межі вздовж фасадної межі до перетину з правою боковою межею довжиною 20,74 м;

- поворот ліворуч вздовж правої бокової межі довжиною 51,16 м;

- поворот ліворуч вздовж задньої межі довжиною 10,53 м;

- поворот ліворуч на 90 град. в напрямку фасадної межі довжиною 35,16 м;

- поворот ліворуч на 90 град. довжиною 3,85 м;

- поворот праворуч на 90 град. довжиною 9,0 м;

- поворот праворуч на 90 град. до перетину з зовнішньою стіною житлового будинку літ. «А;а» довжиною 4,60 м;

- далі по межі розподілу житлового будинку відповідно до наданого варіанту поділу;

- поворот ліворуч по зовнішній стіні житлового будинку літ. «А;а» до перетину з фасадною межею довжиною 4,85 м.

за ОСОБА_2 залишено в користуванні земельну ділянку загальною площею 555,50 кв.м:

- відокремлену земельну ділянку площею 555,50 кв.м, вздовж лівої бокової межі та вздовж задньої межі (як показано у графічному Додатку №3 до висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №№1606, 1607 від 14 квітня 2014 року Кіровоградського відділення Одеського Науково-дослідного інституту судових експертиз синім кольором), в т.ч. земельна ділянка під частиною житлового будинку з прибудовою літ. «Аа», під погрібом літ. «В», вигрібною ямою літ. «Г».

Межі розподілу мають такий вигляд:

- на відстані 4,85 м від фасадної межі по зовнішній стіні житлового будинку літ. «А;а» довжиною 5,15 м;

- поворот ліворуч довжиною 2,10 м;

- поворот праворуч вздовж лівої бокової межі до перетину з задньою межею довжиною по ламаній 22,10+20,10 м;

- поворот праворуч вздовж задньої межі довжиною 10,0 м;

- поворот праворуч на 90 град. в напрямку фасадної межі довжиною 35,16 м;

- поворот ліворуч на 90 град. довжиною 3,85 м;

- поворот праворуч на 90 град. довжиною 9,0 м;

- поворот праворуч на 90 град. до перетину з зовнішньою стіною житлового будинку літ. «А;а» довжиною 4,60 м;

- далі по межі розподілу житлового будинку відповідно до наданого варіанту поділу.

Стягнув з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 судовий збір в сумі 229 грн. 40 коп. та витрати, пов'язані з проведенням судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертиз в сумі 1468 грн. 80 коп.

В апеляційній скарзі відповідач просить змінити рішення суду першої інстанції та виділити йому в натурі сарай, а земельну ділянку під двором залишити в загальному користуванні. Також суд при винесенні рішення взяв до уваги ринкову вартість житлового будинку, а не будинку з надвірними будівлями, що призвело до неправильного визначення суми грошової компенсації, яка підлягає сплаті позивачем на його користь.

В засіданні апеляційного суду відповідач підтримав доводи апеляційної скарги, пояснив, що варіант поділу будинку він не оспорює, але не погоджується з розподілом надвірних будівель та визначеною судом сумою грошової компенсації, мирним шляхом вирішити спір вони не можуть, мають неприязні відносини.

Позивач та його представник просили відхилити апеляційну скаргу, оскільки рішення суду є законним та справедливим, а спільне користування земельною ділянкою є неможливим із-за вкрай неприязних відносин з донькою відповідача, яка проживає в спірному будинку.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 04 березня 2008 року сторони є співвласниками житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки по вул. Чернишевського, 70/28 в м. Кіровограді, їх частки у праві власності є рівними по ? ( а.с.8-9).

Поясненнями сторін також підтверджується, що позивач в будинку користується кімнатами 1-3 і 1-4, донька відповідача - кімнатами 1-5 і 1-6, а кухня 1-1, коридор 1-2, санвузол 1-7 та вихід назовні перебувають у їх спільному користуванні.

Правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюються за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права.

Відповідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що знаходиться у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

У п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» роз'яснено, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з урахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. При поділі жилого будинку суд зобов'язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі.

Висновком будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №№1606, 1607 від 14 квітня 2014 року встановлено, що виходячи із планування житлового будинку та розташування господарсько-побутових будівель поділ будинку по ? частці є технічно неможливий, відповідно до Державних будівельних норм поділ будинку та господарсько-побутових будівель можливий з відхиленням від ідеальних часток 3/5 і 2/5 (а.с.110-124).

Відповідно до ст.152 ЖК України виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення обєкта в експлуатацію не потребується (в редакції Закону N 191-VIII ( 191-19) від 12 лютого 2015 року "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення умов ведення бізнесу (дерегуляція )".

Погодження щодо поділу житлового будинку з господарськими будівлями по вул.Чернишевського 79/28 відповідно до висновку експертизи надано управлінням містобудування та архітектури 08 липня 2015 року (а.с.253), можливість встановлення відокремленого газо- та водопостачання підтверджується листами ВАТ "Кіровоградгаз" від 09 липня 2015 року (а.с.254), комунального виробничого підприємства «Дніпро-Кіровоград» (а.с.255,259).

Згідно з ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції (ч.1 ст.303 ЦПК України).

Не погоджуючись з варіантом розподілу надвірних будівель та земельної ділянки, відповідач просив виділити йому сарай, а двір залишити в загальному користуванні, вважає, що для прийняття рішення судом про передачу йому сараю та залишення двору в загальному користуванні не потрібен висновок експерта.

Згідно із ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (ст.60 ЦПК України).

Зазначені норми права розяснювалися сторонам судом першої інстанції, а також судом апеляційної інстанції в засіданні 01 липня 2015 року (а.с.248), сторони також попереджалися про наслідки вчинення чи невчинення процесуальних дій, зокрема, щодо подання доказів про можливість вирішення спору з урахуванням пропозицій відповідача, в звязку з чим в розгляді справи була оголошена перерва, проте відповідач ОСОБА_2, який є адвокатом, клопотання про призначення експертизи не заявляв, докази щодо варіанту поділу надвірних будівель та земельної ділянки з умовою передачі йому у власність сараю та залишення земельної ділянки під двором в загальному користуванні не надав.

В межах заявлених позовних вимог та наданих сторонами доказів на підтвердження своїх доводів та заперечень, в межах доводів апеляційної скарги підстави для зміни або скасування рішення суду в частині поділу будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки не встановлено.

Разом з тим не можна погодитися з розміром визначеної судом першої інстанції суми грошової компенсації, яку позивач повинна сплатити відповідачу за переотриману нею частку у праві власності.

У п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» роз'яснено, що розмір грошової компенсації визначається за угодою сторін, а за відсутністі такої угоди судом за дійсною вартістю будинку на час розгляду справи. Під дійсною вартістю будинку розуміється грошова сума, за яку він можу бути проданий у даному населеному пункті чи місцевості.

Висновком експертизи залишкову вартість будинку з надвірними будівлями визначено в сумі 139426 грн. (а.с.116 зворот).

Ринкова вартість спірного майна визначена станом на 07 травня 2015 року в сумі 405685 грн. (а.с.196-209), ? частка становить 202842 грн. 50 коп., 3/5 частки 243 411 грн., 2/5 частки 162274 грн.

Різниця між 3/5 і ? частками або ? та 2/5 частками становить 40568 грн.50 коп. (243411 202842.50 або 202842.50 -162274), а тому саме ця сума підлягає стягненню з позивача на користь відповідача.

Доводи апеляційної скарги, що у справі визначена ринкова вартість тільки житлового будинку без надвірних будівель спростовуються звітом про оцінку, з якого вбачається, що на підставі візуального обстеження та наданих документів при оцінці було враховано, що будинок розташований в периферійній частині міста, будинок має певне інженерне обладнання, на прилеглій території знаходяться господарсько-побутові споруди, а саме погріб з шийкою «В», прибудова «а», сарай «Б», літня кухня «Б», ворота «№»,огорожа «№1-3» вигрібна яма «Г», козирок «к-к1», ганок «кр» (а.с.200), в даних про обєкт житлової нерухомості також відображена наявність господарсько - побутових споруд (а.с.209, позиція1.12), а визначення ринкової вартості обєкта нерухомості проведено за порівняльним методичним підходом, тобто базувалося на прямому порівнянні оцінюваного обєкта з іншими обєктами нерухомості, які були продані, або були включені в реєстр на продаж (а.с.203, 206), а предметом продажу є не тільки житловий будинок, а й господарсько-побутові споруди до нього відповідно до ст.186 ЦК України.

Крім того, на спростування визначеної ринкової вартості спірного майна відповідач доказів не надав, клопотання про призначення відповідної експертизи не заявляв.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає зміні, оскільки суд першої інстанції неправильно вирахував суму грошової компенсації, яка підлягає стягненню з позивача на користь відповідача.

На підставі викладеного, керуючись п.3 ч.1 ст.307, ч.1 ст.309, ч.2 ст.314, ст.316 ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Змінити рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15 травня 2015 року в частині стягнення грошової компенсації.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію в сумі 40568 грн.50 коп.

В іншій частині рішення суду залишити без зміни.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення та може бути оскаржено в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуюча суддя:

судді: