Яготинський районний суд Київської області
ун. № 382/1484/15-ц
пр. № 2/382/513/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2015 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Бурзель Ю.В.,

за участю секретаря Нікішина П.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Яготині Київської області позов прокурора Яготинського району Київської області в інтересах ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4, треті особи: Служба у справах дітей Яготинської районної державної адміністрації, ОСОБА_5, про поділ житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в:

У липні 2015 року прокурор Яготинського району в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду із вказаним позовом.

Зазначали, що ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 є співвласниками житлового будинку №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області.

Посилаючись на те, що згоди щодо поділу вказаного нерухомого майна між ними не досягнуто, просили поділити в натурі житловий будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області, виділивши в власність ОСОБА_1, ОСОБА_2 на належні їм ? частки приміщення: коридор 1-1 площею 8 кв.м; коридор 1-5 площею 13,6 кв.м; житлову кімнату 1-6 площею 21,6 кв.м; житлову кімнату 1-7 площею 13,4 кв.м; житлову кімнату 1-8 площею 13,9 кв.м; балкон площею 0,9 кв.м; сарай, огорожу, ворота з хвірткою, огорожу, водопровід, вимощення; ОСОБА_3, ОСОБА_4 на належну їм ? частку приміщення: кухню 1-2 площею 8,8 кв.м; ванну 1-3 площею 4,2 кв.м; гараж 1 площею 30,9 кв.м; погріб, убиральню, каналізаційну яму, установити порядок користування земельною ділянкою за адресою: м. Яготин, вул. 24 Серпня, 26.

У судовому засіданні прокурор та представник ОСОБА_2 позов підтримали, просили позов задовольнити. Представник ОСОБА_2 та опікун ОСОБА_1 пояснив, що ОСОБА_2 після смерті батьків проживала в нього, зараз намагається влаштуватись у м. Києві, ОСОБА_1 проживає в нього. Він є рідним дідусем ОСОБА_2 та ОСОБА_1, у будинку у дітей є окремі кімнати у кожного. Прокурор при визначенні варіанту поділу спірного житлового будинку просив врахувати, що частка ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у праві власності на вказаний жилий будинок є більшою і що оскільки ОСОБА_3 не працює, ОСОБА_2 також лише намагається влаштуватись на роботу, опікун ОСОБА_1 є пенсіонером, розмір компенсації перевищення вартості часток повинен бути мінімальним. Опікун ОСОБА_1 ОСОБА_6 пояснив, що він не має коштів проводити переобладнання житлового будинку і найближчим часом не планує проводити такі роботи, бачив, що ОСОБА_3 проведені ремонтні роботи, однак ці роботи вважав недоцільними.

ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_4, представник ОСОБА_3 позов визнали, однак просили при визначенні варіантів поділу спірного жилого будинку врахувати, що саме ОСОБА_3 після смерті свого чоловіка проживає у спірному будинку, оплачує комунальні послуги, зробила там ремонт, просила залишити їй кухню та ванну кімнату, іншого житла вона не має, не працює, їй допомагає її батько. ОСОБА_2 проживає в м. Києві, ОСОБА_1 проживає разом зі своїм опікуном. Також пояснила, що вона готова переобладнати гараж у житлову кімнату, а також має можливість проживати (спати) в кухні.

Представник Служби у справах дітей при визначенні варіантів поділу житлового будинку просила врахувати позовні вимоги, а також обґрунтування клопотання про призначення експертизи.

Суд, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, прийшов наступних висновків.

Установлено та не оспорюється сторонами по справі, що жилий будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області належав на праві спільної сумісної власності ОСОБА_7 та ОСОБА_8

ОСОБА_7 та ОСОБА_8 перебували у шлюбі, від шлюбу народжені діти: ОСОБА_2, ОСОБА_1

24 червня 2008 року ОСОБА_8 померла.

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 02 березня 2009 року (а.с. 11) за ОСОБА_2 та ОСОБА_1 визнано право власності на жилий будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області по ? частці за кожним у порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_8

ОСОБА_7 після смерті дружини уклав шлюб із ОСОБА_3 Від шлюбу народилась ОСОБА_4

24 жовтня 2013 року ОСОБА_7 помер.

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 06 листопада 2014 року (а.с. 18-20) визнано за ОСОБА_3 право власності на 1/8 частку жилого будинку будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області з відповідними частками господарських споруд у порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_7;

визнано за ОСОБА_4 право власності на 1/8 частку жилого будинку будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області з відповідними частками господарських споруд у порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_7;

визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/8 частку жилого будинку будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області з відповідними частками господарських споруд у порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_7;

визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/8 частку жилого будинку будинок №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області з відповідними частками господарських споруд у порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_7.

Таким чином ОСОБА_3 та ОСОБА_4 належить по 1/8 частці спірного нерухомого майна, а ОСОБА_2 та ОСОБА_1 по 3/8 частки (по ? після смерті матері та по 1/8 після смерті батька).

ОСОБА_2 і ОСОБА_1 зареєстровані у житловому будинку №26 по вул. 24 Серпня у м. Яготині Київської області, однак у цьому будинку не проживають.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у спірному будинку зареєстровані та проживають.

ОСОБА_3 сплачує комунальні послуги, зробила ремонт у будинку.

Між дітьми померлого ОСОБА_7 від першого шлюбу ОСОБА_2, ОСОБА_1 і другою дружиною померлого ОСОБА_7 ОСОБА_3 згоди щодо поділу будинку не досягнуто.

За змістом ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

За змістом п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

При поділі жилого будинку суд зобов'язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Як вбачається з висновку судової будівельно-технічної експертизи від 18 вересня 2015 року провести поділ житлового будинку №26 по вул. 24 Серпня в м. Яготині за варіантом, визначеним у першому питанні ухвали суду з дотриманням вимог державних будівельних норм щодо загальної площі виділеної окремої квартири можливо з відхиленням від ідеальних часток та з відмінністю у тому, що неможливо виділити при даному поділі співвласнику 2 на його ? частки коридор 1-1, оскільки порушується вимога, що приміщення в окремій квартирі повинні бути взаємоповязаними, оскільки від кухні 1-2 та ванни 1-3 тільки через коридор 1-1 існує можливість улаштувати прохід до гаражу 1-І, який пропонується виділити співвласнику 1 та переобладнати в житлову кімнату.

Експертом запропоновано пять можливих варіантів поділу спірного житлового будинку.

Квартири житлового будинку, які виділяються в ізольоване користування у наданих вище можливих варіантах поділу, згідно вимог діючих нормативних документів, чинних на території України в галузі будівництва, повинні або можуть бути забезпечені таким інженерним устаткуванням: автономною системою електропостачання та слабких струмів; автономною системою газопостачання; автономною системою опалення; автономною системою водопостачання; автономною системою водовідведення.

При визначенні варіантів поділу жилого будинку суд виходить із такого.

Прокурор та представник ОСОБА_2 просили провести поділ житлового будинку відповідно до варіанта №4, оскільки при такому варіанті поділу найменшою буде компенсація вартості перевищення частки, а відповідачка не працює.

ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_4, та представник ОСОБА_3 просили поділити спірний житловий будинок відповідно до варіанту №1, оскільки позивачі мають інше місце проживання, будинком не цікавляться, вона ж іншого місця проживання не має, має малолітню дитину та не може залишитись без кухні та ванної. Водночас пояснила, що вона здатна в гаражі облаштувати житлову кімнату, а до цього часу вона з донькою може спати в кухні, оскільки там достатньо місця. Вона також готова сплатити компенсацію за цим варіантом, їй матеріально допомагає батько.

Представник Служби у справах дітей пояснив, що будинок необхідно ділити з урахуванням приміщень, вказаних у позовних вимогах та клопотанні про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

За таких обставин суд вважає, що спірний житловий будинок необхідно поділити відповідно до варіанту №1, оскільки спірний жилий будинок є постійним місцем проживання ОСОБА_3 та малолітньої ОСОБА_4, іншого житла вони не мають, ОСОБА_3 з часу смерті чоловіка сплачує комунальні послуги, здійснила ремонт будинку, що не оспорювалось представником ОСОБА_2 та опікуном ОСОБА_1 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають інше місце проживання.

Доводи прокурора про те, що при такому варіанті поділу ОСОБА_3, яка не працює, має сплатити 26072 грн., що є значною, суд приймає до уваги, однак вважає, що поділ спірного житлового будинку за іншим варіантом, який позбавляє ОСОБА_3 та ОСОБА_4 кухні та ванної, буде суттєво порушувати права малолітньої. Крім того, суд приймає до увагу доводи ОСОБА_3 про те, що їй допомагає батько, оскільки вона сплачує комунальні послуги, проводить ремонтні роботи у будинку. Також суд зважає на ті обставини, що звертаючись до суду із вказаним позовом, а також заявляючи клопотання про проведення експертизи позивачі просили виділити кухню і ванну саме відповідачам і що ОСОБА_5 пояснив, що найближчим часом до спірного будинку ОСОБА_2 та ОСОБА_1 вселятись не будуть. Суд також враховує і доводи представника Служби у справах дітей про те, що при визначенні варіантів поділу необхідно врахувати вимоги позовної заяви та клопотання про призначення експертизи, які відповідають саме варіанту поділ спірного будинку №1.

Разом із тим відповідно до ч. 1 ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

Однак без відповідної експертизи суд позбавлений можливості встановити порядок користування земельною ділянкою. Як пояснив прокурор така експертиза не проводилась через брак коштів.

За таких обставин правові підстави для визначення порядку користування земельною ділянкою у суду відсутні, а відтак позов в цій частині задоволенню не підлягає.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить із такого.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Вартість частки житлового будинку, яка виділяється ОСОБА_3 та ОСОБА_4, згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи становить 106827 грн., таким чином, оскільки судовий збір при подачі позову не сплачувався, з ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_4, в дохід держави слід стягнути 1068 грн. 27 коп. судового збору.

ОСОБА_2 при поданні позовної заяви судовий збір не сплатила, від судового збору не звільнена. Вартість частки, яка виділяється ОСОБА_2 становить згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи 216193/2 = 108096 грн. 50 коп., а отже судовий збір складатиме 1080 грн. 97 коп. (0,01Х216193 грн./2). Саме таку суму слід стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави.

Суд позбавлений можливості стягнути з ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_4, на користь позивачів витрати по проведенню експертизи, оскільки підтвердження таких витрат суду надано не було (надано квитанцію на ФОП Шкварько, експертизу проводила ФОП Безрукова).

Термін проведення робіт, визначених експертом для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які виділяються співвласникам, суд вважає за необхідне до 01 січня 2017 року.

Керуючись ст. ст. 367, 377 ЦК України, ст. ст. 10, 60, 212-215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позовні вимоги прокурора Яготинського району Київської області в інтересах ОСОБА_1, ОСОБА_2 задовольнити частково.

У порядку поділу жилого будинку, що розташований за адресою: вул. 24 Серпня, 26, м. Яготин, Київська область, виділити:

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в натурі та визнати за ними право власності на 67/100 часток жилого будинку, що розташований за адресою: вул. 24 Серпня, 26, м. Яготин, Київська область, а саме:

- східці 1-4 площею 1,7 кв.м;

- коридор 1-5 площею 13,6 кв.м;

- житлова кімната 1-6 площею 21,6 кв.м;

- житлова кімната 1-7 площею 13,4 кв.м;

- житлова кімната 1-8 площею 13,9 кв.м;

- балкон 1-ІІ площею 0,9 кв.м;

- під А-2 Погріб;

та літні приміщення:

- убиральня "Б";

- сарай "В";

- каналізаційна яма № 5;

- 3/4 частки огорожі № 1;

- ворота з хвірткою № 2;

- огорожа № 3;

- водопровід№ 4;

- 3/4 частки вимощень № 1;

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в натурі та визнати за ними право власності на 33/100 часток жилого будинку, що розташований за адресою: вул. 24 Серпня, 26, м. Яготин, Київська область, а саме:

- коридор 1-1 площею 8,0 кв.м;

- кухня 1-2 площею 8,8 кв.м;

- ванна 1-3 площею 4,2 кв.м;

- гараж 1-І площею 30,0 кв.м;

та літні приміщення:

- 1/4 частки огорожі № 1;

- 3/4 частки вимощень № 1.

Зобов`язати співвласників (ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах і в інтересах ОСОБА_4, та ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в особі його опікуна ОСОБА_5) залаштувати проріз у перекритті між першим та другим поверхами, тобто між приміщеннями 1-1 та 1-5.

Зобов`язати ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах і в інтересах ОСОБА_4, улаштувати дверний проріз між приміщеннями 1-5 та 1-І для чого їй буде потрібно демонтувати дерев`яні сходи в приміщення 1-1; приміщення 1-І (гараж) переобладнати в житлове приміщення, тобто провести внутрішнє опорядження стін, стелі, підлоги, улаштувати віконні прорізи та встановити віконні блоки, демонтувати ворота (металеві) та залаштувати проріз для воріт.

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в особі його опікуна ОСОБА_5 можливо в приміщенні 1-7 обладнати кухню при цьому мережі водопостачання та водовідведення можливо прокласти через коридор 1-1 або через ванну кімнату 1-3, які виділені ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

Вказані роботи сторонам по справі необхідно провести до 01 січня 2017 року.

Право спільної часткової власності на жилий будинок, що розташований за адресою: вул. 24 Серпня, 26, м. Яготин, Київська область, ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, ОСОБА_4 припинити.

У задоволенні позовних вимог прокурора Яготинського району Київської області в інтересах ОСОБА_1, ОСОБА_2 про встановлення порядку користування земельною ділянкою відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_4, на користь ОСОБА_1, ОСОБА_2 26072 грн. у рахунок компенсації вартості перевищення частки.

Стягнути з ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_4, в дохід держави 1068 грн. 27 коп. судового збору.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави 1080 грн. 97 коп. судового збору.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Яготинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяОСОБА_9