Провадження №2/761/7593/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

20 жовтня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Піхур О.В.

при секретарі: Кияшко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про стягнення шкоди,

в с т а н о в и в:

У липні 2015 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі - відповідач) про стягнення шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в ніч з 03 на 04 січня на будинок була подана напруга 360-380 Вт., в зв`язку з чим в квартирі позивача оплавилася коробка запобіжників з частковими вигоранням електропроводів і оплавленням підлогового ламінату. Горіння електроустаткування і проводки і оплавлення ламінату потягло за собою велику кількість виділення гарі, яка розповсюдилася по всій квартирі. Позивач звернулася до голови ЖБК, який повідомив, що на будинок була подана велика електрона пруга, в зв`язку з чим в багатьох квартирах погоріли електроприлади. 05 січня 2015 року електромонтер склав акт про займання запобіжників і реле напруги, що виникло через підвищення електронапруги. Комісія у складі голови і членів ЖБК склали акт від 06.01.2015 року про пошкодження, виявлені в квартирі позивача. Позивач письмово звернулася в Центр обслуговування споживачів ПАТ «Київенерго» в Шевченківському районі з проханням розібратися з причинами підвищення електронапруги і компенсувати матеріальну і моральну шкоду. Листом від 06.02.2015 року Центр обслуговування споживачів ПАТ «Київенерго» в Шевченківському районі відповів, що на звернення позивача буде надана відповідь до 20 лютого 2015 року після проведення обстеження електромережі. Претензія позивача від 17.04.2015 року залишена без задоволення. В листі від 16.06.2015 року ПАТ «Київенерго» послався на вину ЖБК, за твердженням відповідача 21.11.2014 року було проведені виміри струмових навантажень на кабелях живлення будинків ЖБК «Весна» і за результатами вимірів встановлено несиметричний розподіл навантаження за фазами в головному розподільному щиті будинку. Однак ніякої інформації щодо обстеження електроустаткування і електромережі ЖБК «Весна» не отримував. Як вбачається із заяв ЖБК «Весна», кооператив неодноразово звертався до ПАТ «Київенерго» з проханням відрегулювати напругу в електромережі. Тому позивач просить стягнути з відповідача 17358,77 грн. матеріальної шкоди і 2000,00 моральної шкоди.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти позовних вимог в повному обсязі.

Суд, заслухавши пояснення сторін, повно та всебічно дослідивши надані по справі докази, дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити з наступних підстав.

Споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки (п. 3 Постанови Кабінету міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення»).

Як вбачається з матеріалів справи, 05.01.2015 року електромонтером, без зазначення його прізвища та місця роботи, без вказівки на адресу місця огляду, було складено акт, відповідно до якого, на час перевірки встановлено займання запобіжників та реле напруги, виникло через підвищення напруги (до360 Вт).

Також, за підписом голови та членів правління ЖБК «Весна», 06 січня 2015 року було складено акт про виникнення загорання електропроводки в АДРЕСА_1 в зв`язку з несанкціонованою подачею напруги мережі 360 Вольт, де зазначено, що з 3 по 4 січня 2015 року виникло загорання запобіжників і реле напруги через аварійну ситуацію, а саме подачі на будинок напруги в мережі 360-380 Вольт, що спричинило оплавлення запобіжників коробки з частковим вигоранням електропроводів і оплавленням підлогового ламінату. Також горіння потягло за собою велику кількість виділення гарі продуктів горіння пластмаси, яка розповсюдилася по всій квартирі, що і спричинило за собою хімічне забруднення всього майна (а.с.4).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач 04.01.2015 року звернулася з заявою до Центру обслуговування споживачів «Київенерго», в якій просила розібратися з причинами підвищення електричної пруги і компенсувати матеріальну і моральну шкоду.

Відповідно до наданої відповіді ПАТ «Київенерго» на звернення позивача зазначено, що електропостачання житлового будинку здійснюється згідно з умовами договору про постачання електричної енергії, укладеного із ЖБК «Весна», від трансформатної підстанції 2470 (ТП-2470) через збірки 2470/3 та 2470/4. Зазначене електрообладнання утримується на балансі ПАТ «Київенерго». 03.01.2015 року сталося аварійне пошкодження КЛ 0,4 кВ від «ТП-2470 - зб. 2470/4». Фахівці ПАТ «Київенерго» того ж дня відновили електропостачання збірки 2470/4 та споживачів, які живляться від неї. Звернень від балансоутримувача, інших мешканців житлового будинку по АДРЕСА_1 та інших споживачів, що живляться від збірки 2470/4, до ПАТ «Київенерго» щодо коливань напруги в електромережі зазначеного будинку не надходило. Пошкодження КЛ 0,4 кВ призводить до спрацювання захисного електрообладнання, відключення від електропостачання житлового будинку в цілому та не може спричинити коливання напруги вибірково в окремій квартирі № 59. Крім того, фахівці ПАТ «Київенерго» 21.11.2014 року провели обстеження електрообладнання ТП-2470, збірок 2470/3 та 2470/4 та виконали виміри рівня напруги і навантаження на кабелях живлення зазначеного будинку. За результатами вимірів значення фазної напруги відповідали вимогам, які визначені державними стандартами. Також за результатами вимірів струмових навантажень було виявлено несиметричний розподіл навантаження за фазами в головному розподільному щиті (ГРЩ) зазначеного житлового будинку, що призводить до зниження надійності електропостачання побутових споживачів та отримання електроенергії низької якості, а саме: зниження значень напруги у внутрішньо будинкових мережах, про що листом було поінформовано голову правління ЖБК «Весна». Інформації щодо усунення порушень від ЖБК «Весна» не надходило.

Позивач, на підтвердження своїх доводів посилається на акт від 05.01.2015 року, відповідно до якого, на час перевірки встановлено займання запобіжників та реле напруги, виникло через підвищення напруги (до360 Вт) (а.с.7).

Проте, даний акт від 05.01.2015 року не є належним та допустимим доказом, оскільки, відсутня адреса, дата складання та не зазначено повноваження і прізвище особи, яка складала акт.

Крім того, в акті від 06.01.2015 року не підтверджено повноваження голови та членів правління ЖБК «Весна» на встановлення причин пожежі, висновків з цього приводу та надання рекомендацій щодо проведення відновлювальних робіт.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України).

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 1 ст. 1166 ЦК України).

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджували б наявність вини ПАТ «Київенерго», у зв`язку з чим, вина відповідача не доведена.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ч. 1 ст. 57 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст.. 58 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Даючи юридичну оцінку наданим поясненням та доказам по справі, враховуючи те, що вина ПАТ «Київенерго» не доведена та відсутні докази, які б підтверджували наявність вини відповідача, а тому, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Куруючись ст.ст. 10, 11, 57, 60, 88, 179, 208, 209, 212-218, 294 ЦПК України; ст. 1166 ЦК України, -

в и р і ш и в:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про стягнення шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя