пр. № 2/759/7295/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2015 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Макаренко В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-я особа: Орган оіпки та піклування виконавчого комітету Святошинського району м. Києва про позбавлення батьківських прав, призначення опікуна та стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, яким просить позбавити ОСОБА_2 батьківських прав стосовно дочки ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1, призначити ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі - 500,00 грн. щомісячно з урахуванням індексації до досягнення дитиною повноліття, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

У відповідності до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з приписами п.п. 1) п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» якою встановлено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати ( 487,20 грн.).

Відповідно до ч.3, 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В обґрунтування своїх позовних вимог та в порушення вимог Закону України «Про судовий збір» позивачем не сплачено судовий збір за позовними вимогами щодо позбавлення батьківських прав та призначення опікуном та не надано документи що підтверджують родинні стосунки позивача з малолітньою ОСОБА_3.

Окрім того, у відповідності до п. 4 ст. 167 СК України, переважне право перед іншими особами на передання їм дитини мають, за їх заявою, баба та дід, повнолітні брати та сестри, інші родичі дитини, мачуха, вітчим, проте позивач не зазначає в поданій заяві третьою особою повнолітнього брата ОСОБА_3 - ОСОБА_4.

Крім того, позивач зазначає що відповідач ухиляється від виконання своїх батьківських обовязків, не цікавиться її розвитком, станом здоров'я, не дбає про її інтереси проте, не надає жодного доказу на підтвердження вказаних обставин.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-я особа: Орган оіпки та піклування виконавчого комітету Святошинського району м. Києва про позбавлення батьківських прав, призначення опікуна та стягнення аліментів - залишити без руху, встановивши строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ В.В. МАКАРЕНКО