Справа № 755/7923/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2015 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Чех Н.А.

при секретарі - Кузьменко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Комунального підприємства "Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва", Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Дніпровського району міста Києва про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що квартира АДРЕСА_1 належить їй на праві приватної власності. У вересні 2013 року сталося залиття її квартири, про що працівниками ЖРЕО-416 було складено Акт від 10.10.2013 року №67. Згідно даного акту залиття сталося з вище розташованої квартири АДРЕСА_3 через засмічення каналізаційної труби. Винуватці залиття відмовляються відшкодовувати завдані їй збитки. Розмір матеріальної шкоди згідно з локальним кошторисом від 06.11.2014 року становить 5 609 грн. Крім цього, просила стягнути моральну шкоду у розмірі 3 000 грн., яка виразилася в негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження щойно відремонтованих приміщень, порушенні звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. В подальшому позивач збільшила розмір позовних вимог та просила стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 всього 11 060,81 грн., з яких: матеріальну шкоду в розмірі 8 060,81 грн., розмір якої визначила з встановленої суми 5 609 грн. з урахуванням індексу інфляції станом на жовтень 2015 року, та моральну шкоду в сумі 3 000 грн. З співвідповідачів Комунального підприємства "Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва", Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Дніпровського району міста Києва просила стягнути солідарно на її користь 1 000 грн. моральної шкоди. В судовому засіданні позивач підтримала свої уточнені позовні вимоги, просила їх задовольнити. Зазначила, що визначаючи спочатку відповідачем ОСОБА_2, виходила з акту, складеного працівниками ЖРЕО.

Представник відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити в його задоволенні в частині вимог до ОСОБА_2, оскільки останній не заподіював позивачеві шкоду, в його квартиру ніхто не приходив для встановлення причин залиття, квартиру не оглядали, акт на ознайомлення, підписання не давали. Жодного доказу, який би свідчив, про наявність вини ОСОБА_2 в залитті квартири позивача, до справи не було надано. Просив врахувати надані ними письмові заперечення

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні позов не визнав в частині вимог до нього, просив відмовити в задоволенні. Пояснив, що категорично не визнає себе винним в залитті квартири позивача, не було експертизи, не надано доказів, квартиру його не оглядали та не встановлювали в якій квартирі було засмічення каналізаційного стоку. Зазначив, що їх будинку 55 років і засмічення могло бути із-за стану колектора, який ніколи не чистили, не змінювали. На момент аварії він не був дома, його мати розповідала, що у них вода почала виливатися з унітазу та з ванної кімнати, що приходила до них аварійна служба.

Представник відповідача Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Дніпровського району міста Києва в судовому засіданні позовні вимоги до них не визнали, просили відмовити в позові., посилаючись на те, що згідно розпорядження Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 17.06.2013 року будинок, в якому було залиття та в якому проживають сторони, закріплений з 02.09.2013 року на праві господарського відання за Комунальним підприємством "Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва", а залиття сталося 23.09.2013 року. Просили врахувати надані ними письмові заперечення.

Відповідач - Комунальне підприємство "Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва" в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи сповіщався належним чином.

Вислухавши пояснення позивача, представника відповідача ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3, представника відповідача КП по УЖГ Дніпровського району міста Києва, свідків ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

В суді встановлено, що позивач ОСОБА_1 та відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_2 проживають в будинку АДРЕСА_1, відповідно - в квартирах АДРЕСА_1, АДРЕСА_4, АДРЕСА_3, які розташовані в одному стояку, відповідно - 3,4 та 5 поверхи.

Встановлено, що 23.09.2013 року в квартирі позивача сталося залиття.

Згідно запису в журналі викликів аварійної служби 23.09.2013 року останніми за викликом було здійснено виїзд на аварію та встановлено засмічення каналізаційного стояка 3,4 поверхи та здійснено чистку каналізаційного стояка в квартирі АДРЕСА_1.

З Акту №67 від 10.10.2013 року, складеного майстрами т/д1, ОСОБА_5, ОСОБА_6, затвердженого начальником ЖРЕО-416, слідує, що вказані майстри обстежили квартиру АДРЕСА_1, розташовану на 3-му поверсі, належну позивачу ОСОБА_1, та встановили, що залиття сталося з вище розташованої квартири АДРЕСА_3 через засмічення каналізаційної труби. З даному акті зазначені виявлені пошкодження - в коридорі на стелі шпалери, видно руді плями розміром приблизно 0,25 кв.м.; у ванній кімнаті на стелі водоемульсійна фарба, видно руда пляма, фарба відшарувалася розміром приблизно 0,10 кв.м. Зазначено в акті, що мешканцям квартири АДРЕСА_3 залишено припис про правильне користування сантехобладнанням та дотримуватися правил користування каналізацією. Вказаний акт підписаний майстрами ОСОБА_5, ОСОБА_6. Мешканці вказаних квартир в акті не підписувалися, даних про надання його на ознайомлення мешканцям чи про відмову останніх про ознайомлення, немає.

Згідно до Локального кошторису від 06.11.2014 року сума, необхідна для ремонту в квартирі позивача, пов'язаному з залиттям квартири, становить 5 609 грн. Дану суму позивач визначила в своєму позові як розмір матеріальної шкоди, а згідно уточнень розміру позовних вимог - розмір матеріальної шкоди становить - 8 060,81 грн. (з індексом інфляції), яку просила стягнути в солідарному порядку з мешканців вище розташованих квартир - ОСОБА_2, ОСОБА_3 Крім цього, з вказаних відповідачів просила стягнути в солідарному порядку і моральну шкоду в розмірі 3 000 грн.

Згідно до ст.ст.22, 23 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

По даній справі встановлено, що жодним документом не підтверджено винуватість в залитті квартири позивача з вини як відповідача ОСОБА_2, так і ОСОБА_3

Єдиним документом, в якому зазначено причину залиття і винувату особу, є акт від 10.10.2013 року, складений майстрами т/д1, ОСОБА_5, ОСОБА_6, в якому зазначено, що залиття квартири позивача сталося з вище розташованої квартири АДРЕСА_3 (ОСОБА_2) через засмічення каналізаційної труби. Однак, даний акт суд не може прийняти до уваги, виходячи з наступного. В квартирі АДРЕСА_3, мешканцем якої є відповідач ОСОБА_2, майстри техдільниць, які складали акт, не були, акт на ознайомлення мешканцям не надавали. Вказані майстри - ОСОБА_5, ОСОБА_6 в судовому засіданні надавали свої покази в якості свідків, з яких слідує, що ними не встановлювалася причина залиття, а записане ними в акті про те, що вони, як комісія, встановили, що залиття сталося з квартири АДРЕСА_3 через засмічення каналізаційної труби, не відповідало дійсності, так як цю причину вони вказали не шляхом обстеження, а згідно даних з журналу диспетчерської служби. При цьому, з журналу аварійної служби, як зазначалося вище, слідує те, що при виїзді на аварію було встановлено засмічення каналізаційного стояка 3,4 поверхи та здійснено чистку каналізаційного стояка в квартирі АДРЕСА_1. Жодного посилання на те, що засмічення сталося з вини мешканців квартири АДРЕСА_4 (ОСОБА_3) чи АДРЕСА_3 (ОСОБА_2) - в даному журналі не зазначено. Свідок ОСОБА_7 - працівник аварійної служби, який виїжджав на вказану аварія, в судовому засіданні підтвердив обставини, викладені в журналі. Зазначив, що забито каналізаційну трубу було між 3-ім та 4-им поверхами, і у такому випадку засмічення могло бути в квартирі на четвертому або на п'ятому поверхах.

Таким чином, в суді встановлено, що факт залиття квартири позивача є встановленим та доведеним. Щодо встановлення винних осіб в залитті доказів не має. Покладення вини на мешканців всіх вище розташованих квартир, беручи до уваги припущення, не є можливим та законним.

Враховуючи це, суд приходить до висновку, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3, вина яких не встановлена, не можуть нести відповідальність та сплачувати матеріальну та моральну шкоду позивачу.

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкової території, при огляді (в даному випадку квартири) має бути встановлена чітко причина залиття; має бути здійснено обстеження квартир; зазначено дату залиття: з актом мають бути ознайомлені мешканці квартир, вказаних в акті.

Як зазначалося вище, всі вказані вимоги майстрами ЖРЕО-416, т/д1 ОСОБА_5, ОСОБА_6 при складанні акту не були виконані. Наданий до справи акт не відповідає вимогам законодавства в частині його оформлення та по змісту (без обстеження та будь-яких доказів встановлюється вина мешканців конкретної квартири).

Аналізуючи вищевикладене, та враховуючи, що є встановленим факт залиття квартири позивача, але працівниками ЖРЕО-416 не виконані вимоги законодавства, про призвело до неможливості встановити винну особу, суд приходить до висновку, що цими діями позивачу завдано збитків (в результаті порушення її цивільного права на отримання від працівників ЖРЕО-416 належного виконання своїх обов'язків - належне фіксування, оформлення, обстеження, встановлення винних). Таким чином, позивач має право на отримання відшкодування від КП "Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва" цих збитків, які складаються з матеріальної шкоди в сумі 8 060,81 грн., моральної шкоди в сумі - 1 000 грн.

Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави відповідно до задоволеної чи відмовленої частини вимог.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.22, 23, 1166, 1167 ЦК України, ст.ст.60, 88, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, суд

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Комунального підприємства "Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва", Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Дніпровського району міста Києва про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути Комунального підприємства "Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва" на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в сумі 8 060,81 грн., моральну шкоду в сумі - 1 000 грн.

В задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Дніпровського району міста Києва - відмовити.

Стягнути з Комунального підприємства "Керуюча дирекція Дніпровського району міста Києва" в доход держави судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Дніпровський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: