ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6603/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"09" грудня 2015 р.Дарницький районний суд м.Києва в складі
головуючого судді Шклянки М.П.
при секретарі Москаленко А.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві справу за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Теплобуд-Система 1» про захист прав споживачів, суд,
В судовому засіданні позивачка підтримала вимоги позову в повному обсязі, просила їх задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з'явився, був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Відповідно до ст..224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який був повідомлений належним чином і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані не поважними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 26 жовтня 2012 року між ОСОБА_2, та ТОВ «ТЕПЛОБУД-СИСТЕМА 1», в особі директора ОСОБА_3, був укладений договір з виконання робіт № 156.
Відповідно до умов, визначених п. 1 Договору № 156 від 26.10.2012 року, відповідач зобов'язувався виконати роботи з утеплення фасаду будинку за адресою: АДРЕСА_1, з використанням власних матеріалів та засобів, загальна площа утеплення становила 34,5 кв.м.
Згідно з п.п. 3.1 п. 3 зазначеного договору вартість робіт становить 7 300,00 (Сім тисяч триста) гривень.
Підпунктом 3.2 п. З Договору № 156 від 26.10.2012 року встановлено, що «попередня оплата здійснюється до початку робіт, і становить 50% вартості предмету договору, 50 % оплати, здійснюється після підписання акту виконаних робіт».
Підпунктом 4.3 п. 4 Договору № 156 від 26.10.2012 року термін виконання робіт визначений до 10 листопада 2012 року.
26 жовтня 2012 року в момент підписання спірного договору позивачкою було сплачено директору ТОВ «ТЕПЛОБУД-СИСТЕМА 1» ОСОБА_3 3 500,00 (Три тисячі п'ятсот) гривень, отримання яких ОСОБА_3 особисто підтвердив письмовою припискою на першій сторінці Договору від 26.10.2012 року.
Після отримання відповідачем авансу протягом строку, передбаченого умовами укладеного договору, він не розпочав виконання робіт з утеплення фасаду, чим порушив умови договору.
Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: відшкодування збитків та моральної шкоди особою, яка її завдала.
Нормами ст. 525 ЦК України визначено, що одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Таким чином, суд приходить до висновку щодо задоволення позову в частині стягнення суми коштів за договором на виконання робіт в розмірі 3500 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.
Згідно з ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.
Позивачка просить стягнути з відповідача суму пені в розмірі 215277,00 грн., однак з такою вимогою позивача суд погоджується частково.
За правилами п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України період, за який нараховується пеня за прострочення виконання зобов'язання не може перевищувати одного року. Виходячи з правової природи пені, яка нараховується за кожен день прострочення, право на позов про стягнення пені за кожен окремий день виникає щодня на відповідну суму, а позовна давність за позовом про стягнення пені відповідно до статті 253 ЦК України обчислюється по кожному дню, за який нараховується пеня, окремо, починаючи з дня, коли кредитор дізнався або повинен був дізнатися про порушення права.
Частиною третьою статті 551 ЦК України, зокрема передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків.
Отже, частина третя статті 551 ЦК України з урахуванням положень статті 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та частини четвертої статті 10 ЦПК України щодо обов'язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків.
Даний висновок відображений в правовій позиції ВСУ у справі № 6-100 цс 14.
У відповідності зі ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право, зокрема, на захист своїх прав державою; належну якість продукції та обслуговування, звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав.
Згідно з ч. 2 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Розмір моральної шкоди визначається з урахуванням суті позовних вимог, характеру дій особи, яка спричинила шкоду, фізичних та моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків.
Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Відповідно до п. 9 вищезазначеної Постанови розмір відшкодування моральної немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.
Виходячи з обгрунтування позивачкою моральної шкоди, суд вважає за можливе відповідно до ст.. 23 ЦК України , стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 3000 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст..ст. 10,11,27,60,84,88,212-215, 226 ЦПК України, ст..ст. 23,526,530,611,623,625,629,837,875,883 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_2 до ТОВ «Теплобуд-Система 1» про захист прав споживачів задовольнити частково.
Стягнути з ТОВ «Теплобуд-Система 1» (код 37331600) на користь держави судовий збір в розмірі 243,60 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення ухвали до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва.
СУДДЯ: