УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Бартащук Л.П.

при секретарі Ізвольській С.С.

за участю:

заявника ОСОБА_1,

представника заявників ОСОБА_2

представника ПАТ «БТА Банк» Боднар М.М.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1 про перегляд рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03.06.2014 року у зв'язку з нововиявленими обставинами, -

В С Т А Н О В И В :

Заявники ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 звернулися з заявою про перегляд рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03.06.2014 року у зв'язку з нововиявленими обставинами, посилаючись на те, що 03.06.2014 року Дніпровським районним судом м. Києва було ухвалене рішення суду у цивільній справі за позовом ПАТ «БТА Банк» до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1, третя особа - Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про звернення стягнення на предмет іпотеки, яким було задоволено позов банку. 12.11.2014р. рішенням Апеляційного суду м. Києва вказане рішення було скасовано та ухвалене нове рішення, яким у задоволенні позову банку відмовлено. 08.04.2015р. ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ рішення Апеляційного суду м. Києва було скасовано, а рішення Дніпровського районного суду м. Києва залишено без змін. 03.07.2015р. заявники випадково з Єдиного державного реєстру судових рішень дізналися про правову позицію, викладену Верховим Судом України при розгляді справи №6-396цс15, згідно якої на момент вчинення договору іпотеки малолітня особа мала право користуватися квартирою нарівні з батьками, тому при вчиненні правочинів щодо нерухомого майна необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування. Оскільки в спірній квартирі, яка є предметом іпотеки, на час розгляду справи була зареєстрована в квартирі, попереднього дозволу органів опіки та піклування на укладення договору іпотеки не надавалося, а про цю обставину заявникам не було і не могло бути відомо на час розгляду справи, заявники просять переглянути рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, скасувати рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03.06.2014 року і відмовити в позові банку.

В судовому засіданні представник заявників, підтримавши заяву, також зазначив, що нововиявлені обставини мають суттєве значення для правильного вирішення даної цивільної справи, - з урахуванням вимог ст. 360-7 ЦПК України, пояснив, що правовою підставою для перегляду рішення є п. 1) ч. 2 ст. 361 ЦПК України, оскільки про необхідність такого дозволу органів опіки та піклування заявникам не могло бути відомо, проте, така необхідність вже існувала на час розгляду справи.

Представник ПАТ «БТА Банк» в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви з підстав її необґрунтованості і безпідставності, надавши письмові заперечення, в яких зазначив, що необхідність надання дозволу органами опіки та піклування при вчиненні правочинів щодо нерухомого майна передбачена статтею 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей»; даний Закон діяв як на момент укладення договору, так і залишається чинним на даний час; правова позиція Верховного Суду України, викладена у постанові від 01.07.2015р., застосовується щодо правовідносин, які виникли з приводу визнання правочину недійним, що не було предметом спору у даній справі.

Представник Служби у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації направив до суду письмову заяву про розгляд справи у його відсутність, просив вирішити заяву з урахуванням інтересів дитини.

Вивчивши заяву, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, судом встановлено наступне.

Згідно ст. 362 ч.1 ЦПК України заяви про перегляд у зв'язку із нововиявленими обставинами можуть бути подані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, протягом одного місяця з дня встановлення обставин, що є підставою для перегляду.

Відповідно до п.1) ч.2 ст. 361 ЦПК України підставами для перегляду рішення суду у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, які існували на момент вирішення справи, але з різних причин не були відомі заявникові.

З матеріалів справи убачається, що 03.06.2014 року Дніпровським районним судом м. Києва було ухвалене рішення суду у цивільній справі за позовом ПАТ «БТА Банк» до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1, третя особа - Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про звернення стягнення на предмет іпотеки, яким було задоволено позов банку. 12.11.2014р. рішенням Апеляційного суду м. Києва вказане рішення було скасовано та ухвалене нове рішення, яким у задоволенні позову банку відмовлено. 08.04.2015р. ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ рішення Апеляційного суду м. Києва було скасовано, а рішення Дніпровського районного суду м. Києва залишено без змін.

При розгляді справи заявникам було відомо про проживання дитини - ОСОБА_6 в спірній квартирі, яка є предметом іпотеки.

Правові позиції, які слід застосовувати до спірних правовідносин, були викладені Верховним Судом України за результатом розгляду справ після ухвалення рішення у даній справі, тому не є ново виявленими обставинами.

Така позиція ґрунтується на положеннях Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» № 4 від 30.03.2012р., якою, зокрема передбачено, що, встановлений главою 4 розділу V ЦПК перегляд судових рішень, що набрали законної сили, у зв'язку з нововиявленими обставинами є самостійною стадією цивільного процесу, в якому судом перевіряється наявність чи відсутність правових підстав для цього - юридичних фактів, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, хоча їх подання до суду могло потягти ухвалення іншого за змістом судового рішення.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов'язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред'явлення нової вимоги. Відповідно до п. З вказаної постанови необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК України є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Необхідність надання дозволу органами опіки та піклування при вчиненні правочинів щодо нерухомого майна, в якому проживає дитина, передбачена статтею 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей»; даний Закон діяв як на момент укладення договору, так і залишається чинним на даний час, тобто не є ні ново виявленою ні новою обставиною.

Правова позиція Верховного Суду України, викладена у постанові від 01.07.2015р., відповідно до вимог ст.. 360-7 ЦПК України, має застосовуватися судами загальної юрисдикції щодо застосування норми права для правильного вирішення спору про визнання правочину недійним.

У даній справі предмет спору був інший, а позовних вимог про визнання правочину недійсним не заявлялося.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 361, 365, 366 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1 про перегляд рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03.06.2014 року у зв'язку з нововиявленими обставинами - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи Апеляційним судом м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: