Провадження №2/200/2925/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 червня 2015 року місто Дніпропетровськ

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровськ Женеску Е.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міського виконавчого комітету м. Дніпропетровська, КП «Дніпропетровський метрополітен» про відшкодування майнової шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

22 червня 2015 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Міського виконавчого комітету м. Дніпропетровська, КП «Дніпропетровський метрополітен», у якій просив зобовязати Міський виконавчий комітет м. Дніпропетровська, надати житло ОСОБА_1 нової забудови в м. Дніпропетровську; накласти відшкодування моральної немайнової шкоди заподіяної ОСОБА_1 на КП «Дніпропетровський метрополітен», в грошовій сумі 50 000 грн.; стягнути й повернути кошти витрачені на судовий збір, витрачених представником «Позивача» ОСОБА_2 з відповідача КП «Дніпропетровський метрополітен».

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Суд вважає за необхідне залишити заяву без руху, виходячи з наступного.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову складається з грошової суми в гривнях, яка відображає заявлену грошову матеріально-правову вимогу позивача до відповідача і визначається за правилами, встановленими ст. 80 ЦПК.

Зміст позовних вимог це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. По суті, цей пункт є відображенням прохальної частини позовної заяви.

Визначення конкретних, чітких та зрозумілих позовних вимог потрібне для можливості подання належним відповідачем своїх заперечень, оскільки за переконанням суду, він обмежений в цьому праві у зв'язку із узагальненим, неточним викладенням вимог.

Як вбачається з матеріалів справи позивач ціну позову зазначає суму 529000 тисяч гривень, а відповідно до прохальної частини позову просить «п.2) Зобовязати Міський виконавчий комітет м. Дніпропетровська, надати житло ОСОБА_1 нової забудови в м. Дніпропетровську; п.3) Накласти відшкодування моральної немайнової шкоди заподіяної ОСОБА_1 на КП «Дніпропетровський метрополітен» в грошовій сумі 50 000 грн.».

Суд оглянувши матеріали позовної заяви встановив, що маються розбіжності між ціною позову та прохальною частиною позовної заяви.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Крім того у разі об'єднання в одній позовній заяві кілька вимог, судовий збір сплачується за кожну вимогу окремо.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI /зі змінами/ за подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,2 мінімальної заробітної плати, тобто - 243, 60 грн.

Відповідно до ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання:

-позовної заяви про відшкодування моральної шкоди з ціною позову до 5 розмірів мінімальної заробітної плати, судовий збір становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати;

-позовної заяви про відшкодування моральної шкоди з ціною позову від 5 до 50 розмірів мінімальної заробітної плати, судовий збір становить 1 відсоток ціни позову;

-позовної заяви про відшкодування моральної шкоди з ціною позову від 50 до 100 розмірів мінімальної заробітної плати, судовий збір становить 5 відсотків ціни позову;

-позовної заяви про відшкодування моральної шкоди з ціною позову понад 100 розмірів мінімальної заробітної плати, судовий збір становить 10 відсотків ціни позову.

Як вбачається з позовної заяви позивачем заявлено вимоги майнового та немайнового характеру, але при цьому до матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 надано квитанцію № 0.0.369214795.1 від 06.04.2015 року, відповідно до якої ним сплачено судовий збір у сумі 74, 00 грн., тобто сума, сплачена представником позивача, є меншою, ніж встановлений законом мінімальний розмір ставки судового збору.

До того ж суд оглянувши заяву представника позивача ОСОБА_2 про відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення розміру судових витрат, або звільнення від них, яка надійшла через канцелярію суду, в якій просила відстрочити (розстрочити, зменшити), (звільнити від сплати) сплату державного мита 3654 грн., зменшити на 2654 грн., тобто сплатити 1000 гривень розстрочкою на 3 місяці, прийшов до наступного.

Так відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відстрочення це перенесення строку виконання обовязку сторони щодо сплати судового збору на інший час.

Розстрочення - це сплата судового збору кількома частинами у строки, встановлені судом.

Згідно до ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі;

Згідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Але як вбачається із заяви представник позивача просить відразу відстрочити, розстрочити, зменшити та звільнити від сплати судових витрат, що свідчить про вимогу представника позивача застосувати одразу всі дії, які зазначені у нормі ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», що протирічить діючому законодавству.

-На підставі вищевикладеного позивачу необхідно:

-усунути розбіжності які маються в позовній заяві, а саме між ціною позову та пунктом «3» прохальної частини позову;

-в заяві про відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення розміру судових витрат, або звільнення від них - визначитися з конкретною дією, щодо сплати судового збору згідно статті 8 ЗУ «Про судовий збір».

Також суд вважає за необхідне розяснити позивачу, що у разі не подання відповідного клопотання про відстрочення (розстрочення), зменшення або звільнення від судових витрат позивач повинен сплатити судовий збір, відповідно до ЗУ «Про судовий збір».

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міського виконавчого комітету м. Дніпропетровська, КП «Дніпропетровський метрополітен» про відшкодування майнової шкоди, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску