У Х В А Л А

іменем україни

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

07.10.2015 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до Міського відділу Державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа Відділення Державтоінспекції з обслуговування м. Ужгорода про зняття арешту з майна,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Міського відділу Державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа Відділення Державтоінспекції з обслуговування м. Ужгорода про зняття арешту з майна.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: позовна заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Статтями 3 і 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI визначено об'єкти справляння судового збору, його розміри та перелік позовних заяв чи інших заяв, передбачених процесуальним законодавством, за подання яких судовий збір не справляється.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі - Закон), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі - Закон), судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри мінімальної заробітної плати на 2015 рік затверджено Законом України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" та на 1 січня 2015 року складає - 1218 грн.

Відповідно до п.2.2. ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року (в редакції Закону № 484-VIII від 22.05.2015 року, що набрав чинності з 01.09.2015 року) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, який позивачу необхідно сплатити за подання позову до суду.

Згідно зі статтею 5 Закону № 3674-VI визначено пільги щодо сплати судового збору, відповідно до якої від його сплати звільняються позивачі за подання окремих позовів, а також деякі категорії осіб, визначені законом, незалежно від виду позову.

Позивач в позовній заяві зазначив, що на підставі ст. 288 КУпАП від сплати судового збору він звільнений.

Разом з тим слід зазначити, що зазначене положення статті стосується особи, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, а не звернулась до суду з позовом немайнового характеру.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що посилання позивача на положення ст. 288 КУпАП є безпідставними.

Варто також зазначити, що згідно п. 3 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » від 17.10.2014 року №10, судам надані розяснення: Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

Отже, сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою , а в порушення вимог ст. 119 ЦПК України позивач до позовної заяви не додав документи, що підтверджують сплату судового збору.

Крім того, відповідно до положень ЦПК України у справі можуть приймати участь треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем в позовній заяві не зазначено на чиїй стороні виступає третя особа: Відділення Державтоінспекції з обслуговування м. Ужгорода та з якими вимогами.

Із резолютивної частини позовної заяви вбачається, що представник позивача просить cуд витребувати із МВ ДВС Ужгородського МРУЮ постанову про відкриття виконавчого провадження від 15.12.2010 року та постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження від 29.12.2010 року, хоча позивачем не надано підтвердження неможливості отримання вказаних документів від вищевказаного органу.

В порушення норм ст. 119 ЦПК України представником позивача в позовній заяві не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

В порушення вимог п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України позивачем у позові не зазначено доказів, що підтверджують факт відкриття виконавчого провадження та накладення арешту на майно ОСОБА_1 та оголошення заборони на його відчуження, заяви про зняття арешту з майна позивача; обставини та докази наявності виконавчого провадження, про які позивач посилається у позовній заяві, які суду не надані, за виключенням довідки про те, що ОСОБА_1 не притягувався до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст.ст. 119,120 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст. 119, ст. 121, 208-210 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до Міського відділу Державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа Відділення Державтоінспекції з обслуговування м. Ужгорода про зняття арешту з майна - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 20 жовтня 2015 року, але не більше пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3