ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9003/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" листопада 2015 р.суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., перевіривши дотримання вимог ст. ст. 118-121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору недійсним

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору недійсним.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно вимог ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;7) перелік документів, що додаються до заяви.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно акту № 52249, складеного працівниками загальної канцелярії Дарницького районного суду м. Києва від 28 жовтня2015 року, при розкриванні поштового листа, який надійшов від ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_2 був відсутній документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору або зазначаються пільги щодо сплати судового збору, за якими позивач звільняється від сплати судового збору в порядку ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 12 постанови "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року № 10 роз'яснив, що у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір" підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Слід зазначити, що позивачем заявлена вимога про витребування майна на користь власника, є вимогою майнового характеру. У зв'язку з чим, позивачу слід визначитися із дійсною вартістю спірного майна, визначити ціну позову та сплатити судовий збір, виходячи із вартості майна.

За ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, із позовних заяв немайнового характеру, що подаються до суду становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» розмір мінімальної заробітної плати на 1 січня 2015 року складає 1218, 00 грн.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без дотримання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору недійсним - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у строк, який не може перевищувати трьох днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА