overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 545/3530/15-ц
Провадження № 2/545/1913/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" грудня 2015 р. суддя Полтавського районного суду Полтавської області Стрюк Л.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на на утримання неповнолітньої дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи предявляється в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебуванням.

Згідно з положеннями ст. 110 ЦПК України позови про розірвання шлюбу та про стягнення аліментів можуть пред'являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров'я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається з інформації відділу адресно-довідкової роботи УДМС України у Вінницькій області від 11.12.2015 року, ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно з розясненнями, викладеними у п. 34 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» якщо інше не встановлено ЦПК, позови предявляються: до фізичної особи до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Таким чином, при подачі позову до суду позивачем порушені правила загальної та альтернативної підсудності.

Відповідно до ст. 115 ЦПК України, якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подачі до належного суду.

Положення п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України також передбачають повернення заяви, якщо справа не підсудна цьому суду.

Отже, позовна заява підлягає поверненню позивачеві для подачі до належного суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.109 115, 209, 210 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини повернути позивачеві для подачі до належного суду.

Повернути ОСОБА_1 судовий збір, сплачений при зверненні до Полтавського районного суду Полтавської області згідно квитанції № 28Р0849 від 08.12.2015 року в сумі 487,20 грн.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга про апеляційне оскарження до апеляційного суду Полтавської області через Полтавський районний суд протягом пяти днів з дня проголошення ухвали, у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

С Суддя: ОСОБА_3
Справа № 562/2925/15-ц
У х в а л а

"24" грудня 2015 р. суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області Ковалик Ю.А., при вирішенні питання про відкриття провадження за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Товариства забудовників «Затишок», Здолбунівської міської ради Рівненської області про визнання права власності на квартиру,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2015 року ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися в суд з позовом до Товариства забудовників «Затишок», Здолбунівської міської ради Рівненської області про визнання права власності на квартиру.

Перевіривши матеріали справи, суддя вважає, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог п. 5 ст.119 ЦПК України, оскільки до позовної заяви не додано належного доказу сплати судового збору.

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Як вбачається з поданих матеріалів, до позовної заяви додано копію квитанції про сплату судового збору в розмірі 2376 грн, що не є належним доказом сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно надати суду оригінал квитанції № 0.0.479371739.1 від 20.12.2015 року про сплату судового збору в розмірі 2376 грн. або сплатити судовий збір у розмірі 2376 грн.

За таких обставин суддя вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.119, 121, 210 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Товариства забудовників «Затишок», Здолбунівської міської ради Рівненської області про визнання права власності на квартиру - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном три дні з дня отримання копії ухвали.

В разі не усунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.А. Ковалик
Справа № 392/1079/15-ц
Провадження № 2/392/559/15
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

10 липня 2015 року м. Мала Виска

Суддя Маловисківського районного суду Кіровоградської області Березій Ю.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

Позовна заява подана з дотриманням вимог статей 119-120 ЦПК України .

Підстав для відмови у відкритті провадження, залишення заяви без руху або повернення заяви не виявлено.

Керуючись ч. 5 ст. 122 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Відкрити провадження у справі.

Призначити попереднє судове засідання в залі суду на 07 серпня 2015 року о 12.00.

Запропонувати відповідачеві (відповідачам) подати в судове засідання письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

Суддя
Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9104/15-ц
22 грудня 2015 року Придніпровський районний суд м. Чекраси в складі:
головуючого-судді Демчика Р.В.,
при секретарі Панькевич Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, тертя особа Комітет самоорганізації населення мікрорайону «Митниця» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням ,-
Позивач, посилаючись на те, що вона є наймачем квартири АДРЕСА_1. Відповідно до довідки КП «СУБ»Митниця» в даній квартирі зареєстровані ОСОБА_1В - наймач, ОСОБА_2 - піднаймач, але остання в квартирі не проживає з 2014 року. Звернулася в суд з позовом, та просить визнати її такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
Позивача в судове засідання не зявилася, надала суду заяву, в якій позов підтримала, справу просила розглянути в її відсутність.
Відповідач в судове засідання не зявився з невідомих суду причин, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Представник третьої особи не зявився з невідомих суду причин, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
У відповідності до ст. 224 ЦПК України суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Як вбачається з довідки КП «СУБ Митниця» № 4939 від 22 вересня 2015 року у вказаній квартирі зареєстровані наймач - ОСОБА_1В, піднаймач - ОСОБА_2
Згідно акту опитування сусідів від 23 вересня 2015 року № 231 ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 - ОСОБА_2 з 2014 року і по теперішній час за адресою АДРЕСА_2 не проживає.
Згідно ч.2 ст. 405 ЦК України член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Оскільки відповідач не проживає в ІНФОРМАЦІЯ_1 понад один рік, він, відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України може бути визнаний таким, що втратив право користування житлом.
На підставі ст. 405 ЦК України та керуючись ст.ст. 10, 14, 212, 213, 224, ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_2 Літфулівн такою, що втратила право користування жилим приміщенням в квартирі АДРЕСА_3.
Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача поданою протягом 10 днів з дня отримання ним його копії.
Рішення може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду Черкаської області шляхом подачі в 10 денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Головуючий: ОСОБА_6
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-н/753/1029/15
СУДОВИЙ НАКАЗ
"23" грудня 2015 р.Суддя Дарницького районного суду м. Києва Даниленко В.В.
розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ»
про видачу наказу про стягнення з ОСОБА_2 7190,74грн. боргу.
відповідно до ст.ст. 526, 610, 625 ЦК України ст.ст. 62, 66, 67, 68 Житлового кодексу України та керуючись ч.1 п.3 ст. 96, ст.ст. 99, 102, 103 ЦПК України,
3.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Строк пред'явлення до виконання - один рік
Суддя ____________________ В.В. ДАНИЛЕНКО
(підпис) ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ
Згідно зі статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку встановленого ч. 1 ст. 105 цього Кодексу залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності "_____" ________________ 20 року.
Суддя ____________________ В.В. ДАНИЛЕНКО
(підпис) ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки ____________________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9865/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

"23" грудня 2015 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до АТ «Дельта Банк» про повернення суму внеску, -

встановив:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до АТ «Дельта Банк» про повернення суми внеску.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звертається до суду з позовом, посилаючись га Закону "України "Про захист прав споживачів".

Статтею 109 ЦПК України, визначено, що позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування. Позови до юридичних осіб пред'являються в суд за їх місцезнаходженням.

Як вбачається з предмету спору, позивач ОСОБА_2 просить суд зобов'язати відповідача повернути суму внеску в розмірі 500,00 грн.

Виходячи зі змісту позовної заяви, позивач ОСОБА_2, обґрунтовуючи підстави звернення саме до Дарницького районного суду міста Києва, посилається на положення ч. 5 ст. 110 Цивільного процесуального кодексу України, мотивуючи тим, що позивач є споживачем фінансових послуг, що є підставою для звернення до суду за своїм місцем проживання.

Разом з тим, застосування Закону України «Про захист прав споживачів» до спорів, які виникають з кредитних правовідносин, можливе в тому разі, якщо предметом і підставою позову є питання надання інформації споживачеві про умови отримання кредиту, типи відсоткової ставки, валютні ризики, процедура виконання договору тощо, які передують укладенню договору.

Відповідно до ч. 5 ст. 110 ЦПК України позови про захист прав споживачів можуть пред'являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування споживача або за місцем заподіяння шкоди чи виконання договору.

Згідно зі ст. 115 ЦПК України якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачу для подання до належного суду.

Враховуючи викладені положення діючого законодавства та обставини справи, суд вважає, що позивач, при зверненні до суду із даним позовом порушив встановлені цивільним процесуальним законодавством правила підсудності, зокрема, ст. 109 та ст. 110 ЦПК України, оскільки позивач у відповідності до вимог ст. 122 ч. 3 ЦПК України, по м. Києву та Київській області не значиться, а місцезнаходження відповідача в м. Києві по вул. Щорса, 36-Б (Печерський район м. Києва), що територіально не відносяться до Дарницького району м. Києва.

З огляду на наведене позовна заява зі всіма додатками до неї повертається позивачу для подальшого звернення до належного суду.

Керуючись ст.ст. 109, 110, 115, 121 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до АТ «Дельта Банк» про повернення суму внеску - повернути позивачу для подання до належного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд.

Суддя:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6383/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" грудня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Набудович І.О.

з участю секретаря Потапенко Т.М.

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

встановив :

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу посилаючись на те, що подружнє життя з відповідачем не склалося через те, що відповідач їй зрадив, як вони не намагалися налагодити сімейні відносини, однак взаємопорозуміння вони не знайшли та вона не змогла пробачити відповідачу зраду. Шлюбні відносини між ними припинені з початку грудня 2014 року. Вважає, що подальше спільне життя з відповідачем суперечить інтересам сім'ї. За таких обставин збереження шлюбу та подальше сумісне життя, як і примирення є неможливим.

Позивач надала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, розгляд справи проводити у її відсутності.

Відповідач надав заяву про визнання позовних вимог про розірвання шлюбу та розгляд справи у його відсутності.

Відповідно до ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно ППВСУ від 12.06.2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланнями на визнання позову сторонами без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Враховуючи те, що відповідач визнав позов у повному обсязі, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 10, 60, 61, 79, 88, 174, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України та ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 23 вересня 2009 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Макіївського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис №1205 - розірвати.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя І.О. Набудович
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/7150/15
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.

при секретарі ДЕАК Ю.В.

за участю позивача не з'явилася;

відповідачів не з'явилися;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про визнання права власності

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності.

Ухвалою суду від 01 вересня 2015 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи у судовому засіданні.

В судове засідання сторони не з'явилися, хоча були повідомлені про розгляд справи належним чином. Однак, представником позивача подано заяву від 23 грудня 2015 року про зменшення розміру позовних вимог та повернення судового збору. Також, просив суд розгляд даної справи проводити за його відсутністю. Дана заява прийнята судом.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Суд, дослідивши заяву та матеріали справи, вважає за можливе повернути сплачені позивачем кошти, оскільки заява про зменшення позовних вимог прийнята судом.

Крім того, представником позивача подано заяву від 23 грудня 2015 року, я якій він просить суд залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 207 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи наведене та подану представником позивача заяву, суд залишає позовну заяву про визнання права власності без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України та ст. 7 ЗУ «Про судовий збір», суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про повернення судового збору - задовольнити.

Зобов'язати відділення Державної казначейської служби України у Дарницькому районі м. Києва, Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві повернути ОСОБА_1 суму судового збору у розмірі 1 507,40 гривень, який було сплачено згідно квитанції №7 від 08.08.2015 року (отримувач: ГУ ДКСУ у м. Києві, код 38021179, рахунок 0003, МФО 820019).

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про визнання права власності - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення або протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.
Номер провадження 2/754/4983/15
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

18 грудня 2015 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Ярошенка С.В.,

при секретарі - Моторенко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2015 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Мотивував свої вимоги тим, що 26.08.98 року між сторонами укладено шлюб. Від шлюбу мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Вказував, що спільне життя з відповідачем не склалося, сторони мають різні погляди на життя.

Зазначав, що шлюбні відносини припинені, спільне господарство та спільний сімейний бюджет не ведуть, шлюб існує формально.

У судовому засіданні позивач підтримав позовну заяву, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з'явилась, повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомляла.

Суд враховуючи вимоги ст. ст. 77, 224 ЦПК України визнав за можливе розглянути справу у відсутності відповідача по справі та ухвалити заочне рішення.

В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 26.08.98 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського РУЮ у м. Києві, актовий запис № 1066.

Від шлюбу мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони однією сім'єю не проживають, спільне господарство не ведуть, мають різні інтереси та погляди, втратили почуття любові та поваги один до одного, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 77, 88, 212-215, 224 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 26.08.98 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського РУЮ у м. Києві, актовий запис № 1066, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений ним судовий збір у сумі 243,60 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Головуючий