Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" січня 2015 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

Головуючого - судді САВЛУК Т.В.

при секретарі Гноілек М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи, яке заявлене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання заповіту нікчемним,

в с т а н о в и в:

На підставі ухвали Дніпровського районного суду мста Києва від 03 грудня 2014 року відкрите провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання заповіту нікчемним.

28 січня 2015 року представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні заявив клопотання про призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, поставивши на розгляд експертів питання: чи виконано в заповіті від 16 квітня 2013 року, який посвідчено приватним нотаріусом ОСОБА_4 на ім'я ОСОБА_3, підпис ОСОБА_5 чи іншою особою, оскільки у позивача є підстави вважати, що оспорюваний заповіт не підписаний особою, яка його укладала.

Представник відповідача ОСОБА_6 в судовому засіданні проти задоволення клопотання про призначення експертизи заперечувала, вважає заявлене клопотання не обґрунтованим, оскільки позивач не надав докази, що він є потенційним спадкоємцем майна спадкодавця ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, своєчасно звернуся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що потребує з'ясування під час розгляду справи по суті.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені сторонами підстави та заперечення з приводу призначення судової почеркознавчої експерти, суд приходить до наступного.

Виходячи з предмету спору, позивачем ОСОБА_2 пред'явлено позов до ОСОБА_3 про визнання заповіту вчиненим від імені ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року на ім'я ОСОБА_3, який посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_4 від 16 квітня 2013 року, нікчемним.

Відповідно до вимог ч.1 ст.11 Цивільного процесуального кодекс України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.3 ст.60 Цивільного процесуального кодексу України доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Відповідно до положень статті 145 Цивільного кодексу України призначення експертизи є обов'язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи є обов'язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер та ступінь ушкодження здоров'я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов'язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України „Про судову експертизу", Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексу, цифрових записів і підпису.

Для проведення досліджень слідчий (суддя) повинен надати експертові вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка ідентифікується.

У разі неможливості пред'явити зазначені зразки (смертю виконавця), як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, відносно якої ставиться питання ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву на отримання паспорта (форма №1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, та ін.)

Разом з тим, звертаючись з клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, представником позивача не наведено ґрунтовних підстав для призначення судової почеркознавчої експертизи, відсутнє посилання на обсяг доказів, які мають бути надані експерту для проведення дослідження, які не були предметом дослідження під час розгляду судової справи, відсутні документи, в яких зафіксовано вихідні дані, необхідні для вирішення поставленого питання, що є окремим предметом дослідження в межах розгляду даної справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи є передчасним та не підлягає задоволенню на даній стадії цивільного процесу, що не позбавляє представника позивача права повторно заявити клопотання про призначення експертизи в межах розгляду даної цивільної справи.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 143, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання представник позивача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи, яке заявлене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання заповіту нікчемним.

Відповідно до положень ч.2 ст.293 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

С у д д я