печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2015 року Печерський районний суд м. Києва в складі : головуючого - судді Цокол Л.І. за участі секретарів Котко А.С., Іваненко С.С., Сторожук Є.Ю. розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного історико-архітектурного музею "Київська фортеця", за участі третьої особи ОСОБА_2 про поновлення трудових прав, поновлення на роботі, скасування догани, стягнення заробітної плати,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вимогами до Національного історико-архітектурного музею "Київська фортеця" і просить поновити його на посаді завідувача відділу «Охорона пам'яток» Національного історико-архітектурного музею "Київська фортеця" з 22 травня 2015 року, скасувати наказ №33-В від 21 травня 2015 року про оголошення позивачу догани, стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 22 травня 2015 року по 31 жовтня 2015 року, що складає 18 356,07грн. Позовні вимоги позивачем обґрунтовані тим, що звільнення позивача було незаконним, а догана винесена необґрунтовано та безпідставно.

Під час судового розгляду позивач ОСОБА_1 підтримав вимоги, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позові.

Представник відповідача Суровцев А.Ю. при вирішенні спору просив врахувати обставини справи та прийняти законне рішення.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином, письмові пояснення по суті спору на подав, причини неявки суду не повідомив.

Суд вислухавши пояснення позивача ОСОБА_1, представника відповідача Суровцева А.Ю. , допитавши свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5, дослідивши письмові докази у справі, прийшов до наступного висновку.

Згідно ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана;

Згідно ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Встановлено, що 21 травня 2015 року наказом №33-В позивачу ОСОБА_1 , завідуючому відділом «Охорона пам'яток» оголошено догану за невиконання наказу №9-В від 07 квітня 2015 року.

Під час судового розгляду не було надано достатніх доказів в підтвердження законності застосування дисциплінарного стягнення до позивача ОСОБА_1 21 травня 2015 року, обставини та мотиви за яких він був накладений.

Згідно ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв'язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Згідно ст. 41 КЗпП України крім підстав, передбачених статтею 40 цього Кодексу, трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний також у випадках: 2) винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові, товарні або культурні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір'я до нього з боку власника або уповноваженого ним органу;

Встановлено, що 22 травня 2015 року наказом №73-К позивача ОСОБА_1 було звільнено з посади завідуючого відділом «Охорона пам'яток» відповідно до п.2 ст.41 КЗпП України у зв'язку з винними діями працівника, який безпосередньо обслуговує культурні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір'я до нього збоку генерального директора музею.

Виданий відповідачем наказ в особі Генерального директора ОСОБА_2 не визначає обставину, яка стала підставою для звільнення позивача, зокрема не визначено подію відповідно до якої третя особа прийшла до висновку про наявність в діях працівника ОСОБА_1 винних дій, які призвели до втрати довір'я.

З огляду на відсутність належних та допустимих доказів в підтвердження наведених обставин слід визнати звільнення позивача таким, що проведено без законної підстави. Отже позивач підлягає поновленню на роботі.

Згідно виданих відповідачем довідок про середню заробітну плату ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу складає з 22 травня 2015 року по 31 жовтня 2015 року - 18 356,07грн.

За викладених обставини вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 147,149,232,235КЗпП України, ст.ст.8,10,60,88,208,212,213,214, 215 ,367 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 на посаді завідувача відділу «Охорона пам'яток» Національного історико-архітектурного музею "Київська фортеця" з 22 травня 2015 року.

Скасувати догану оголошену наказом №33-В від 21 травня 2015 року Національного історико-архітектурного музею "Київська фортеця" ОСОБА_1.

Стягнути з Національного історико-архітектурного музею «Київська фортеця» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 22 травня 2015 року по 31 жовтня 2015 року, що складає 18 356,07грн.

Стягнути з Національного історико-архітектурного музею «Київська фортеця» в дохід держави судовий збір в розмірі 243,60грн.

Рішення про поновлення на роботі допустити до негайного виконання.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, що брали участь у справі, але не були присутні під час проголошення ,- в той же строк з дня отримання копії рішення.

Суддя Цокол Л.І.