Справа № 752/8600/15-ц
Провадження № 2/752/4038/15
РІШЕННЯ

Іменем України

02.10.2015 року Голосіївський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді Калініченко Л.С., при секретарі Дука В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви щодо прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви щодо прийняття спадщини після смерті її доньки ОСОБА_2

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 загинула її дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, якій на праві власності належала ? частина однокімнатної квартири АДРЕСА_1. Маючи намір прийняти спадщину, 07.05.2015 року позивач звернулася до Другої київської державної нотаріальної контори, однак у видачі свідоцтва про право власності на спадщину їй було відмовлено у зв'язку з пропуском встановленого законодавством строку для прийняття спадщини (шість місяців).

Позивач просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її доньки ОСОБА_3, вказує на поважність причин пропуску нею цього строку.

Як зазначає позивач, своєчасно звернутися до нотаріуса вона не змогла через трагічні обставини у її житті - зникнення доньки, смерть доньки та матері, та важкий фізичний стан у зв'язку з цими подіями.

Позивач зазначає про те, що у 2013 році її дочка ОСОБА_3 поїхала до Росії та зникла. Через чотири місяці пошуків доньки з'ясувалося те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 донька трагічно загинула в Алтайському краю Російської Федерації внаслідок ДТП за невиявлених обставин. Оскільки при доньці не було документів, її поховали на кладовищі м.Бійськ (Алтайський край) як невідому. У липні 2014 року проведене генетичне дослідження остаточно підтвердило, що загинула саме дочка ОСОБА_1

Як вказує позивач, тривалі душевні страждання, нервове виснаження та затяжний стрес в період пошуків доньки, під час проведення експертиз, а особливо після точного встановлення факту смерті доньки спричиняли у неї постійні серцеві напади, церебральні, гіпертонічні кризи та болі у хребті та ногах, що призводило до необхідності постійного звернення до лікарів. Крім цього, у 2014 році мати позивача смертельно захворіла та померла у ІНФОРМАЦІЯ_3.

Позивач зазначає, що вказані події остаточно підірвали її здоров'я, у зв'язку з чим вона була госпіталізована до нейрохірургічного центру, ді їй було запропоноване оперативне втручання.

В судове засідання позивач не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала суду заяву про підтримання позову та розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, у поданих суді поясненнях просив суд ухвалити рішення на підставі чинного законодавства та слухати справу за відсутності представника Київської міської ради.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, є дочкою ОСОБА_1 (а.с.12).

Згідно із свідоцтвом про право власності на житло, виданим сектором приватизації Московської районної державної адміністрації 26.01.1994 року, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3.

Згідно із свідоцтвом про смерть від 27.02.2014 року, виданим відділом запису актів громадянського стану адміністрації м.Бійська Алтайського краю Російської Федерації, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.13).

Після померлої залишилася спадщина у вигляді ? частини квартири АДРЕСА_1.

Позивач за законом є спадкоємцем першої черги після померлої ОСОБА_3.

08.05.2014 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Другої київської державної нотаріальної контори для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке лишилося після смерті її дочки ОСОБА_3, однак постановою державного нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори Кучер І.С. їй було відмовлено у вчиненні цієї нотаріальної дії у зв'язку з пропущенням строку прийняття спадщини (а.с.3).

На думку позивача, вона пропустила строк, встановлений законом для прийняття спадщини, з поважних причин, оскільки під час розшуків доньки, після встановлення факту її смерті, смерті матері у неї різко погіршився стан здоров'я, внаслідок чого вона була позбавлена можливості здійснити документальне оформлення спадщини, хоча фактично прийняла її. Незадовільний стан здоров'я позивача підтверджується копіями медичних документів, наданих суду (а.с.21-25).

Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 08.05.2015 року №40338782 (а.с.47), інформація щодо спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину після померлої ОСОБА_3 відсутня.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Стаття 1268 ЦК України визначає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснює Пленум Верховного Суду України у постанові №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд вважає, що незадовільний стан здоров'я позивача є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Оцінюючи в сукупності надані докази та встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що вимога позивача стосовно визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини ґрунтується на вимогах закону, а тому підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 15, 16, 1216, 1220, 1268-1270, 1272, ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 88, 208-209, 212-215, 292, 294 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви щодо прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці з дня набрання чинності цим рішенням для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її доньки ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя