УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23.10.2015 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Український промисловий банк», третя особа без самостійних вимог: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про захист прав споживачів, визнання правочинів недійсними, вилучення запису з Державного реєстру іпотек, вилучення запису з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Український промисловий банк», третя особа без самостійних вимог: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про захист прав споживачів, визнання правочинів недійсними, вилучення запису з Державного реєстру іпотек, вилучення запису з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна.

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Зокрема, ч. 2 ст. 79 ЦПК України регламентовано відсильну норму, за якою розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Водночас, на момент звернення з позовом із спеціального закону, а саме, Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VІ, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, у його редакції відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року № 484-VIII, який набув чинності 01.09.2015 року, виключений пункт 7, яким передбачалося звільнення від сплати судового збору позивачів за подання позовів щодо порушення прав споживачів.

За ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» передбачено, що з 1 січня 2015 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1218 гривень.

Окрім цього, відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так як у даному випадку заявлено декілька вимог немайнового характеру, а саме позивач просить визнати частково недійсним договір про передачу активів та кредитних зобовязань (одна немайнова вимога), визнати недійсним з моменту укладення кредитний договір (друга немайнова вимога), визнати недійсним з моменту укладення іпотечний договір (третя немайнова вимога), вилучити запис з Державного реєстру іпотек відносно обєкта обтяження (четверта немайнова вимога) та вилучити запис з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна відносно обєкта обтяження (пята немайнова вимога), судовий збір повинен бути сплачений окремо за кожну з таких вимог.

Також, всупереч ст. 120 ЦПК України до позовної заяви не додано відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб копій позовної заяви та копій всіх документів, що додаються до неї.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачеві строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Український промисловий банк», третя особа без самостійних вимог: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про захист прав споживачів, визнання правочинів недійсними, вилучення запису з Державного реєстру іпотек, вилучення запису з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3