Справа №2-1917/15
№760/641/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(Заочне)

15 червня 2015 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Г.О. Козленко

за участю секретаря - А.К. Слободянюк,

розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до Солом'янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2, 3-тя особа П'ята КДНК просила суд визнати за нею право власності на автомобіль Lada 21124, 2007 року випуску, д.н. НОМЕР_1.

В обґрунтування позову зазначила, що 20 вересня 2007 року на ім'я її матері ОСОБА_3 було придбано позивачем автомобіль Lada 21124, 2007 року випуску д.н. НОМЕР_1. ІНФОРМАЦІЯ_1 року її мати померла. Прийшовши до нотаріуса позивач дізналась, що її мати у 1997 році скала заповіт, відповідно до якого усе її майно спадкується у частинах 50 на 50 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Таким чином, машина на сьогодні є спадковим майном. Позивач відзначила, що 21 листопада 2006 року вона продала квартиру АДРЕСА_2 та на гроші від проданої квартири придбала цей автомобіль. Однак, оскільки на той момент вона проводила процес розлучення, то машину оформила на свою матір. Також позивач зазначила, що її мати не мала водійських прав, а позивач була записана у свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу. ОСОБА_1 також пояснила, що здійснювала технічне обслуговування автомобіля, що підтверджується актами виконаних робіт, а також здійснювала страхування автомобіля, що підтверджується Полісами страхування. Тому вважає, що її брат, відповідач по справі, не мав жодного відношення до цієї машини. У зв'язку з чим, керуючись ст.344 ЦК України, просила позов задовольнити.

Позивач та її представник в судове засідання не з'явилися, надали заяву, в якій позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили справу розглядати без їх участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечували.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день і час розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Представник третьої особи П'ятої КДНК в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Суд, відповідно до ст.ст.169, 224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів у відсутності відповідача, оскільки його неявка не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечували позивач та її представник.

Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що позивач та її представник проти заочного розгляду справи не заперечують, суд, на підставі ч.1 ст.224 та відповідно до ч.1 ст.225 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно договору купівлі-продажу автомобіля №42/20-09 від 20.09.2007, власником автомобіля Lada 21124, 2007 року випуску є ОСОБА_3 (а.с.4), що також підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу (а.с.5), де серед іншого, надано право керування вказаним автомобілем ОСОБА_1

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 померла, про що свідчить свідоцтво про смерть, видане 30.08.2014 ВДРАЦС Солом'янського РУЮ у м. Києві, актовий запис №365 (а.с.10).

Позивач була дочкою померлої ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження, а також свідоцтвами про укладення шлюбу та свідоцтвами про розірвання шлюбу, відповідно до яких відбувалась зміна прізвища позивача на ОСОБА_1

Відповідач ОСОБА_2 був сином померлій ОСОБА_3, про що свідчить свідоцтво про народження, яке міститься в матеріалах справи.

Після смерті ОСОБА_3 П'ятою КДНК була заведена спадкова справа №627/2014 до майна померлої, з якої вбачається про наявність заяви ОСОБА_2 від 27.10.2014, від 24.12.2014 та заяви ОСОБА_1 від 27.11.2014, якими було повідомлено державного нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3

Після смерті ОСОБА_3 відкрився заповіт, складений останньою 28.10.1997 та посвідчений державним нотаріусом П'ятої КДНК Рудою Л.М., відповідно до якого все своє майно, яке буде належати їй на момент смерті, де б воно не знаходилось та з чого б не складалось і взагалі все те, на що спадкодавець буде мати право за законом заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_5 в рівних долях кожному (а.с.9).

Відповідно довідки Центру обслуговування споживачів №2 КП «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» від 05.12.2014 №3676 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровані за однією адресою: АДРЕСА_1.

Також згідно довідки Центру обслуговування споживачів №2 КП «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» від 26.11.2014 №3469 ОСОБА_3 також була зареєстрована за вищевказаною адресою по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до ч.2 ст.10 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно до ч.2 ст.57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

В матеріалах справи міститься договір купівлі-продажу, посвідчений 21.11.2006 приватним нотаріусом КМНО Івановою Л.М., відповідно до якого ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1) продала ОСОБА_7 квартиру за адресою: АДРЕСА_2 за 252500 грн, що згідно курсу НБУ на день укладення цього договору еквівалентно 50000 доларів США (а.с.6). Вказаним договором купівлі-продажу позивач обґрунтовує походження грошових коштів на придбання транспортного засобу ВАЗ 21124, 2007 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2.

Підстави щодо реєстрації вказаного автомобіля на прізвище матері ОСОБА_3 у зв'язку з розірванням шлюбу, позивач доводить наявністю факту розірвання шлюбу з ОСОБА_8, про що додано свідоцтво про розірвання шлюбу, видане 04.02.2010 ВРАЦС Солом'янського РУЮ у м. Києві.

Позивачем також в обґрунтування позовних вимог щодо технічного обслуговування транспортного засобу Lada 21124, 2007 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 додано до матеріалів справи акт виконаних робіт ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» №ЗА-0022878 від 06.08.2009, де замовником зазначена ОСОБА_3 (а.с.7), а також щодо страхування вищевказаного автомобілю позивачем - додано Поліс №АВ/2158038 обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (а.с.8).

Згідно висновку ТОВ «Тібурон» про вартість майна від 12.01.2015 оціночна вартість автомобілю ВАЗ 21124, 2007 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 складає 60210 грн (а.с.24).

Відповідно до ч.1 ст.344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п'яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. Право власності на нерухоме майно, що підлягає державній реєстрації, виникає за набувальною давністю з моменту державної реєстрації.

Частиною 2 ст.344 ЦК України передбачено, що особа, яка заявляє про давність володіння, може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є.

Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набуваються за рішенням суду (ч.4 ст.344 ЦК України)

Частиною 8 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що правила статті 344 Цивільного кодексу України про набувальну давність поширюються також на випадки, коли володіння майном почалося за три роки до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до роз'яснень, викладених у інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 28 січня 2013 року № 24-150/0/4-13 «Про практику застосування судами законодавства під час розгляду цивільних справ про захист права власності та інших речових прав» для набуття права власності на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери перебігу строку набувальної давності недостатньо. Умови набувальної давності підтверджуються судовим рішенням. Давнісний володілець повинен довести факти добросовісності, відкритості, безперервності і тривалості свого володіння.

Добросовісність як одна із загальних засад цивільного судочинства означає фактичну чесність суб'єктів у їх поведінці, прагнення сумлінно захистити цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов'язків. При вирішенні спорів про набувальну давність суд має врахувати добросовісність саме на момент передачі позивачу майна (речі), тобто на початковий момент, який буде включатися в повний строк давності володіння, визначений законом.

Враховуючи вищевикладене, при наявності всіх встановлених судом та необхідних підстав для застосування набувальної давності, а також з метою захисту майнових прав позивача, суд вважає, що позивач добросовісно заволоділа автомобілем Lada 21124, 2007 року випуску д.н. НОМЕР_1, який належав ОСОБА_3, та яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 а тому відповідно до ст. 344 ЦК України суд приходить до висновку про визнання за позивачем права власності за набувальною давністю на вищевказаний автомобіль.

На підставі вищевикладеного та керуючись, ст.344 ЦК України, ст.ст.3,4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218, 223, 224, 226 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на автомобіль Lada 21124, 2007 року випуску д.н.з. НОМЕР_1.

Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст.229 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано, після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя - Г.О. Козленко