провадження № 2/760/4802/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 жовтня 2015 року м. Київ
Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,
за участю секретаря судового засідання Бугайчука О. Р.,
за участю позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки майна, визнання права власності та припинення права спільної часткової власності, ухвалив таке рішення.
Позиції осіб, які беруть участь у справі:
28.05.2015 позивач звернувся до суду з позовом, в якому просила виділити позивачу в натурі ? частину житлового будинку АДРЕСА_3 у м. Києві, що складається з частини житлового будинку літера «А», квартира № 1, загальною площею 30,3 кв. м, з яких коридор - 7,6 кв. м (приміщення 1-1), кухня - 9,7 кв. м (приміщення 1-2), житлова 13,0 кв.м (приміщення 1-3); визнати за позивачем право власності на виділену в натурі частину будинку та припинити право спільної часткової власності позивача на зазначений будинок.
Позовні вимоги позивач обґрунтувала тим, що співвласниками житлового будинку АДРЕСА_3 у м. Києві є ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.10.2003, виданого державним нотаріусом Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори Русіною Н. О., та ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 23.02.2004 № 2-396, виданого Дев'ятою Київською державною нотаріальною конторою.
Зазначений будинок складається з двох квартир. Загальна площа квартири №1 складає 30,3 кв. м., а загальна площа квартири № 2 складає 34,3 кв.м. Між сторонами встановився порядок користування будинком. Зокрема, позивач проживає у квартирі № 1, а відповідач - у квартирі № 2.
Між сторонами існують неприязні стосунки, тому дійти згоди щодо поділу будинку є неможливим.
У зв'язку з цим позивач звернулася до суду із зазначеним позовом.
У судовому засіданні позивач позов підтримала та додатково просила виділити в натурі ОСОБА_2 ? частину житлового будинку АДРЕСА_3 у м. Києві, що складається з частини житлового будинку літера «А», квартира № 2, загальною площею 34,3 кв. м, з яких тамбур - 1,9 кв. м (приміщення 2-1), кухня - 7,9 кв. м (приміщення 2-2), житлова 11,2 кв.м (приміщення 2-3), житлова - 13,3 кв.м (приміщення 2-4), визнати за відповідачем право власності на виділену в натурі частину будинку та припинити право спільної часткової власності відповідача на зазначений будинок.
Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча про дату, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.
Відповідно до частини першої статті 224 ЦПК «у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи».
Враховуючи ці обставини та зважаючи на думку позивача, який не заперечував проти розгляду справи у відсутності відповідача, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, з'ясувавши обставини справи, всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, суд
Житловий будинок АДРЕСА_3 у м. Києві на праві власності зареєстрований:
? частина за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Дев'ятою Київською державною нотаріальною конторою 20.10.2003, р. № 2-2626;
? частина за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Дев'ятою Київською державною нотаріальною конторою 20.10.2003, р. № 2-396.
Цей факт встановлений на підставі довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 02.07.2015 № 8531 (а.с. 36).
Відповідно до технічного паспорту від 19.08.2005 зазначений будинок обладнаний двома окремими виходами, складається з двох відокремлених квартир. Квартира № 1 має загальну площу 30,3 кв. м і складається з коридору - 7,6 кв. м (приміщення 1-1), кухні - 9,7 кв. м (приміщення 1-2), житлової - 13,0 кв.м (приміщення 1-3). Квартира № 2 має загальну площу 34,3 кв.м і складається з тамбура - 1,9 кв. м (приміщення 2-1), кухні - 7,9 кв. м (приміщення 2-2), житлової 11,2 кв.м (приміщення 2-3), житлової - 13,3 кв.м (приміщення 2-4) (а.с. 8-12).
Встановивши усі обставини справи та здійснивши загальну оцінку доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити повністю з таких підстав.
У Конституції України закріплено основні правові принципи регулювання відносин власності, головним із яких є принцип рівного визнання й захисту усіх форм власності (статті 13, 41 Конституції України).
Основоположні принципи здійснення правомочностей власника сформульовані у статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року), що набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та є складовою її правової системи відповідно до вимог статті 9 Конституції України.
Відповідно до частини першої статті 355 ЦК «майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно)».
Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (частина перша статті 356 ЦК).
Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності (частина перша статті 364 ЦК).
Згідно з пунктом 6 постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.
Як випливає з висновку експерта Українського центру судових експертиз № 2-04/09 за результатами проведення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертиз від 04.09.2015, можливо за умови проведення ремонтно-будівельних робіт по підсиленню несучих конструкцій будинку провести розподіл житлового будинку АДРЕСА_3 в м. Києві з виділом в натурі одному співвласнику ? частину житлового будинку, яка складається з частини житлового будинку літера «А» (перший поверх), загальною площею 30,3 кв.м: коридор - 7,6 кв.м (приміщення №1-1), кухня - 9,7 кв.м (приміщення № - 9,7 кв. м), житлова - 13,0 кв.м. Вищезазначений варіант розподілу на час проведення дослідження фактично існує (а.с. 58-79).
Враховуючи наявність технічної можливості та фактичний варіант розподілу житлового будинку, який встановлений сторонами, суд вважає за можливе виділити сторонам відокремлені частини будинку.
Згідно з частиною третьою статті 364 ЦК « у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації».
Аналіз зазначеної правової норми приводить суд до висновку про припинення спільної часткової власності сторін на житловий будинок та визнання за ними права власності на виділені частки цього будинку.
Зважаючи на обставини справи, досліджені у судовому засіданні докази та системний аналіз положень чинного законодавства України, суд дійшов висновку про задоволення позову.
Розподіляючи судові витрати відповідно до статті 88 ЦПК, суд зазначає, що з відповідача належить стягнути на користь позивача судовий збір в розмірі 730,80 грн.
Керуючись статтями 13, 41 Конституції України, статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року), статтями 355, 356, 364 ЦК, статтями 1, 4-11, 18, 33, 57-66, 79, 88, 157-196, 208, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки майна, визнання права власності та припинення права спільної часткової власності - задовольнити повністю.
Виділити в натурі ОСОБА_1 ? частину житлового будинку АДРЕСА_3 у м. Києві, що складається з частини житлового будинку літера «А», квартира № 1, загальною площею 30,3 кв. м, з яких коридор - 7,6 кв. м (приміщення 1-1), кухня - 9,7 кв. м (приміщення 1-2), житлова 13,0 кв.м (приміщення 1-3).
Визнати за ОСОБА_1 право власності на виділену в натурі частину житлового будинку АДРЕСА_3 у м. Києві, що складається з частини житлового будинку літера «А», квартира № 1, загальною площею 30,3 кв. м, з яких коридор - 7,6 кв. м (приміщення 1-1), кухня - 9,7 кв. м (приміщення 1-2), житлова 13,0 кв.м (приміщення 1-3).
Виділити в натурі ОСОБА_2 ? частину житлового будинку АДРЕСА_3 у м. Києві, що складається з частини житлового будинку літера «А», квартира № 2, загальною площею 34,3 кв. м, з яких тамбур - 1,9 кв. м (приміщення 2-1), кухня - 7,9 кв. м (приміщення 2-2), житлова 11,2 кв.м (приміщення 2-3), житлова - 13,3 кв.м (приміщення 2-4).
Визнати за ОСОБА_2 право власності на виділену в натурі частину житлового будинку АДРЕСА_3 у м. Києві, що складається з частини житлового будинку літера «А», квартира № 2, загальною площею 34,3 кв. м, з яких тамбур - 1,9 кв. м (приміщення 2-1), кухня - 7,9 кв. м (приміщення 2-2), житлова 11,2 кв.м (приміщення 2-3), житлова - 13,3 кв.м (приміщення 2-4).
Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як співвласників житлового будинку АДРЕСА_3 у м. Києві.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 730,80 грн. (сімсот тридцять гривень 80 копійок) судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у загальному порядку.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. В. Шевченко