18.11.2015 Єдиний унікальний номер 205/3398/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2015 рокум. ДніпропетровськСправа № 205/3398/15-ц
2/205/1789/15

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі судді Нижного А.В., за участю секретаря судового засідання Піменової М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі ОСОБА_2 міської ради, третя особа приватний нотаріус ОСОБА_2 міського нотаріального округу ОСОБА_3, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Територіальної громади в особі ОСОБА_2 міської ради, третя особа приватний нотаріус ОСОБА_2 міського нотаріального округу ОСОБА_3, у якому просила визначити їй додатковий строк у три місяці, після набрання рішенням суду законної сили, для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4, померлого 02.06.2011р.

Позовна заява мотивована тим, що після смерті батька позивача ОСОБА_5 відкрилась спадщина, однак позивач у встановлений законом строк не звернулась до нотаріальної контори з заявою про її прийняття, оскільки вона доглядала за хворою мачухою та остання чинила перешкоди позивачу шляхом ненадання документів, необхідних для прийняття спадщини, а відтак на думку позивача вона пропустила строк прийняття спадщини після смерті батька з поважних причин.

Позивач у судове засідання не зявилась, натомість подала до суду письмову заяву, в якій просила суд справу розглядати без своєї присутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв про розгляд справи за його відсутністю або інформації про поважність причин неявки від відповідача не надходило.

Представник третьої особи у судове засідання не зявився, натомість звернувся з заявою до суду, у якій просив справу розглядати за його відсутністю.

Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_5 помер 02.06.2011р., що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації смерті ОСОБА_2 міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 4197 (а.с.6).

Згідно з ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до свідоцтва про одруження ОСОБА_4 починаючи з 17.01.2004р. був одружений з ОСОБА_4.

ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про встановлення батьківства, виданого Відділом РАЦС Красногвардійського районного виконавчого комітету м. Дніпропетровська 07.12.1990р., є донькою померлого (а.с.23).

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Матеріали спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4, містять заяву від 26.11.2011р., відповідно до якої ОСОБА_4 прийняла спадщину після смерті її чоловіка та вказала, що крім неї інших спадкоємців немає (а.с.64).

ОСОБА_4 померла 25.03.2015р., що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації смерті реєстраційної служби ОСОБА_2 міського управління юстиції, актовий запис № 2517 (а.с.9).

Як вбачається з матеріалів справи, після смерті батька позивача його дружина чинила перешкоди позивачу у прийнятті спадщини майна та не віддавала необхідних документів, що підтверджується поясненнями свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7, які були допитані у судовому засіданні.

Крім того, факт чинення перешкод позивачу у прийняття спадщини після смерті батька також підтверджується тим, що ОСОБА_4 у своїй заяві про прийняття спадщини після смерті чоловіка посилалась на те, що інших спадкоємців окрім неї немає.

При цьому, позивач лише у квітні 2015 року, після смерті ОСОБА_4, змогла отримати необхідні документи для прийняття спадщина та 06.05.2015р. звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті її батька, проте отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки нею пропущено шестимісячний строк для її прийняття, який встановлено ч.1 ст.1270 ЦК України.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, відкритої після померлого ОСОБА_4, в них відсутня письмова згода спадкоємця, який прийняв спадщину, на подання позивачем заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, при цьому інформація щодо існування інших спадкоємців крім ОСОБА_4 у суду відсутня.

Враховуючи вищевказане, дослідивши причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд доходить висновку, що такі причини є обєктивними у звязку з тим, що позивач всупереч її волі не могла отримати необхідні документи для звернення з ними до нотаріальної контори для оформлення спадщини після смерті її батька, а відтак і про достатність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 209, 212, 214-215, 218 ЦПК України, 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі ОСОБА_2 міської ради, третя особа приватний нотаріус ОСОБА_2 міського нотаріального округу ОСОБА_3, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, який помер 02 червня 2011 року, тривалістю три місяці.

Строк перебігу трьох місяців обчислювати з дня набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяОСОБА_8