overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 527/2036/15-ц
провадження № 2/527/586/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.08.2015 року м.Глобине

Суддя Глобинського районного суду Полтавської області Марущак Р.М., розглянувши позов ОСОБА_1 до Пузиківської сільської ради Глобинського району Полтавської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,

в с т а н о в и л а:

17.08.2015 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом, мотивувавши тим, що квартиру АДРЕСА_1 отримав для проживання у ПАФ «Прогрес» і проживає та зареєстрований в ній з 2005 року. Добросовісно та безперервно володіє та користується даним нерухомим майном, ремонтує його, сплачує комунальні платежі, але не узаконив квартиру, як житлове приміщення.

В 2012 році ПАФ «Прогрес» ліквідовано.

Посилаючись на викладене, позивач прохав визнати за ним в порядку набувальної давності право власності на вказану квартиру.

Позовна заява не відповідає вимогам п.6 ч.1 ст.119 ЦПК України щодо її змісту, оскільки в ній не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, чи наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, стверджуючи, що квартира була отримана ним для проживання у ПАФ «Прогрес» с.Пузикове, позивач у заяві не зазначає жодного доказу для підтвердження названої обставини (ордер, розпорядження власника, рішення профкому, наявність трудових відносин чи ін..), тобто не зазначає доказів добросовісного заволодіння чужим майном.

Вказуючи, що інших осіб, які б мали право на дане нерухоме майно, крім нього, немає, не посилається на докази, що підтверджують цю обставину (довідку МБТІ чи дані реєстраційної служби РУЮ про те, що об»єкт нерухомості за жодним громадянином на праві власності не зареєстровано).

Крім цього, така значима для обґрунтування позову обставина: кому в даний час сплачується квартирна плата і хто є власником чи балансоутримувачем будинку, - не висвітлена взагалі і докази з приводу цього не приведені.

П.5 ч.1 ст. 119 ЦПК України вимагає, щоб у заяві були викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

В порушення цього, у позові не викладено чому позивач не може зареєструвати право власності на вказане нерухоме майно у встановленому порядку, чи звертався до реєстраційної служби. З тексту позову не зрозуміло в чому суть спору : ким і з яких підстав не визнається його право на вказане нерухоме майно, та які існують перешкоди для його оформлення.

Згідно ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Керуючись ст.ст.119,121 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пузиківської сільської ради Глобинського району Полтавської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків п»ять днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р. М. Марущак
Справа № 536/1869/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2015 року. Кременчуцький районний суд Полтавської області

в складі: головуючого - судді Кузнецова А.В.

при секретарі Гусач С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кременчуці справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

Сторони зареєстрували шлюб в 2007 році .

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи, що сім'я розпалась, сторони хоча й проживають разом - подружніх стосунків не підтримують, між ними постійно виникають конфлікти, які на думку позивачки , травмують психіку їх малолітньої доньки, збереження родини вважає неможливим . Шлюб у них перший.

В шлюбі мають неповнолітню доньку ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає з позивачкою .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 надала письмову заяву з проханням розглянути справу в її відсутність, підтримала позовні вимоги в повному обсязі, відповідач ОСОБА_2 також просить розглядати справу без його присутності, про що надав письмову заяву, проти позову не заперечує.

Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясував, що подружжя тривалий час не підтримують шлюбні стосунки, подальше сімейне життя та співіснування разом вважають неможливим через відсутність взаєморозуміння, почуття поваги та кохання один до одного, шлюб між сторонами носить формальний характер, спору про місце проживання неповнолітньої доньки та спільне майно немає.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Таким чином, з урахуванням встановлених фактів, які викликані не випадковими причинами, а мають стійких характер і свідчать, що подальше спільне життя сторін по справі і збереження їх шлюбу суперечило б інтересам позивача, суд вважає, що позовна заява підлягає до задоволення в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 110, 112,160 СК України, ст. ст. 10, 11, 209, 212, 214, 215, 218 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ :

Позов задовольнити .

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, 1972 року народження та ОСОБА_2, 1982 року народження, зареєстрований 10.02.2007 року Крюківським відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 31.

Місце проживання неповнолітньої доньки ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1 визначити з позивачем ОСОБА_1.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище « ОСОБА_1».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду

Полтавської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня

проголошення рішення апеляційної скарги . У разі якщо рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя А. В. Кузнецов
печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2015 року Печерський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Батрин О.В.

при секретарі Лимар А.О.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2015 року позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу, мотивуючи тим, що 30 серпня 2007 року між сторонами у Відділі реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві зареєстровано шлюб, актовий запис за № 587. Від шлюбу у сторін є неповнолітня донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Подружнє життя між сторонами не склалось через несумісність характерів, втрати взаєморозуміння та довіри один до одного, різні погляди щодо життя та життєвих цінностей. З березня 2015 року сторони не ведуть спільне господарство, припинивши шлюбні стосунки. Збереження шлюбу не можливе та суперечить інтересам подружжя.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала.

Позивач до судового засідання не з'явився, надав заяви про розгляд справи у його відсутність, на розірванні шлюбу наполягає.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Зазначив, що збереження шлюбу між сторонами можливе. Розірвання шлюбу суперечитиме інтересам подружжя та їх неповнолітньої доньки. Причиною звернення до суду з цим позовом є постійний вплив ОСОБА_5 на позивача з метою подальшого одруження.

Допитаний як свідок ОСОБА_6 суду зазначив, що через стосунки його дружини - ОСОБА_5 та ОСОБА_3 розпадається їх сім'я.

Заслухавши пояснення представників сторін, свідка та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, оскільки судом встановлено, що між сторонами втрачене взаєморозуміння, сторони разом не проживають з березня 2015 року, наданий судом строк для примирення позитивних наслідків для збереження сім'ї не дав, а відтак - збереження шлюбно-сімейних відносин між сторонами неможливе та суперечить інтересам подружжя та їх неповнолітньої дитини.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 110, 112 СК України та ст. 10, 11, 57, 60, 209, 212-215 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, зареєстрований 30 серпня 2007 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 587.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги через Печерський районний суд м. Києва до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.В.Батрин
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/20719/14-ц

пр. № 2-о/759/57/15

27.01.2015 Святошинський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді - Кривов'яза А.П.

при секретарі - Тищенко М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1, зацікавлена особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Артеменко Оксана Анатоліївна про встановлення факту родинних відносин, суд,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даною заявою в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме, що він є рідним сином померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3, в зв'язку з відмовою у видачі заявнику свідоцтва про право на спадщину, через відсутність оригіналів документів, що підтверджують родинні відносини з померлою.

В судовому засіданні заявник та його представник підтримали заяву та просили її задовольнити, підтвердивши суду обставини викладені в ній.

Зацікавлена особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Артеменко О.А. в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд, заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження № НОМЕР_1, батьками заявника є ОСОБА_4 та ОСОБА_3

З матеріалів справи вбачається, що до моменту укладання шлюбу з ОСОБА_4, ОСОБА_3 мала дівоче прізвище «ОСОБА_3».

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу, шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було розірвано, та прізвище згідно паспорту було змінено на до шлюбне «ОСОБА_3».

Відповідно до свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 померла.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Та відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України у судовому засіданні можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Оскільки, в судовому засіданні достовірно встановлено, що заявник є рідним сином ОСОБА_3, то на підставі зазначеного, суд, приходить до висновку щодо задоволення його заяви, оскільки вона є обґрунтованою, та такою, що знайшла своє підтвердження в ході судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 256-259 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Заяву задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідним сином померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через районний суд, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя:
пр. № 2/759/4666/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2015 року Святошинський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - П'ятничук І.В.,

при секретарі - Ковтун Р.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВК «Комунальник» до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ТОВ «ВК «Комунальник» звернулось до суду з позовом до відповідача та просили суд постановити рішення, яким визнати ОСОБА_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням у гуртожитку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Однак в судові засідання представник позивача тричі не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином (а.с. 23, 28), причини неявки суду не повідомили, заяв щодо розгляду справи у їх відсутності до суду не надали.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Окрім цього, відповідно до позиції Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у інформаційному листі, суд залишає заяву без розгляду на підставі п.3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, тобто незалежно від причини (поважності) повторної неявки позивача.

Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами (частина третя статті 27 ЦПК України).

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вищенаведені обставини справи, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне залишити вказану заяву без розгляду.

Керуючись п. 3 ч.1 ст. 207, ч. 3 ст. 169, ст.ст. 209-210 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ВК «Комунальник» до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
пр. № 2/759/6002/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2015 року суддя Святошинського районного суду м.Києва П»ятничук І.В., розглянувши в м.Києві матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва 3-я особа : ОСОБА_2 про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла дана позовна заява ОСОБА_1 до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва про визнання права власності, в якій позивач просить постановити рішення, яким визнати за ним право власності на кімнату АДРЕСА_1.

Однак, дана позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ПК України.

Так, згідно п.5 та п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України, позивач у позовній заяві повинен викласти обставини якими обгрунтовує заявлені вимоги та зазначити докази що підтверджують кожну обставину, що позивачем зроблено не було, крім того позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2500 грн., однак сам позивач не вказує ціну позову, також як вбачається з наданих суду позивачем додатків позивач звертався до Органу приватизації Святошинського району м.Києва з приводу оформлення права власності за ним на вказану кімнату, однак , відмови даного органу суду не надано.

Крім того позивач в позовній заяві посилається на норми права які регулюють правовідносини щодо приміщень які належать особам на праві власності ( ст.. 92 Конституції України, ст.ст.317, 358, 386 ЦК України) однак не надає суду жодних доказів жодо належності спірного майна сторонам по справі на праві власності.

Приймаючи до уваги вищенаведені обставини, відповідно до ухвали від 04.09.2015 р. вказана позовна заява залишена без руху, а позивачу надано строк для усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків, протягом п»яти днів з дня отримання даної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала від 04.09.2015 р. позивачем отримана 22.09.2015 р., представником позивача 14.09.2015 р., однак, станом на 15 жовтня 2015 р. недоліки не усунуті, вимоги ухвали не виконані.

Крім того, відповідно до п. 2 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд вважає за необхідне повернути позивачу сплачений судовий збір в розмірі 2500,00 грн.

Керуючись ст.ст. 119, 121, 209, 210 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва

3-я особа : ОСОБА_2 про визнання права власності - вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторній її подачі.

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, повернути судовий збір в розмірі 2500 (дві тисячі п»ятсот) грн. 00 коп., сплачений згідно квитанції № 252 від 12.08.2015р. за подачу позовної заяви до Святошинського районного суду м. Києва.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через районний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з отримання копії ухвали.

Суддя:
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Українець В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегарент», Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «Інвест Кредит Груп», ОСОБА_3, ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет застави, перевіривши виконання вимог статей 119, 120 ЦПК України,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2015 року ОСОБА_1 звернувся в суд з зазначеним позовом до ТОВ «Мегарент», ТОВ «ФК «Інвест Кредит Груп», ОСОБА_3, ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет застави.

Позовна заява не відповідає вимогам пунктів 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК, згідно яких позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно зі ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У позовній заяві не зазначено, які вимоги пред'явлені до ТОВ «Мегарент».

Позовна заява також не відповідає вимозі ч. 5 ст. 119 ЦПК України, згідно якої до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач при зверненні до суду судовий збір не сплатив.

Відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою оплачується у розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Таким чином, відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 необхідно сплатити 6090 гривень судового збору на рахунок № 0010, Банк отримувача: ГУ ДКУ у м. Києві, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, код банку отримувача (МФО): 820019, код класифікації доходів бюджету: 22030001, отримувач коштів: УДКСУ у Солом'янському районі м. Києві.

Згідно з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 119-121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати строк на усунення недоліків терміном п'ять днів з моменту отримання копії ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви, з урахуванням вимог викладених в ухвалі.

Роз'яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Суддя:
СУДОВИЙ НАКАЗ
Провадження №2-н/760/591/15
25 серпня 2015 року місто Київ
Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В., розглянувши заяву Комунального підприємства «Керуюча компанія з управління житлового фонду Солом'янського району м. Києва» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, відповідно до статей 95-96, 99, 102-104 ЦПК України,-
2. Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 121,80 грн.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя В.В. Лазаренко
Згідно зі статтею 104 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 105 ЦПК України в разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом п'яти днів з дня її надходження без судового розгляду і виклику сторін, про що постановляється ухвала, якою скасовується судовий наказ (стаття 106 ЦПК України).
Судовий наказ набрав чинності «___» _________________ 20___ року
Строк пред'явлення до виконання до «___» ___________________ 20___ року
Дата видачі судового наказу «___» ___________________20___ року
Суддя ______________________ Лазаренко В.В.
Секретар ______________________ Пономарьов М.О.
про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства організації, у якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладенням печатки)Примітки
Інші відмітки ________________________________________________________________
____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________