ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2015 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Чернишової Є.Ю., за участі секретаря Соловей Ж.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

25.11.2015 року позивач звернувсь до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи вимоги тим, що 24 грудня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві між нею та відповідачкою укладено шлюб. Від подружнього життя дітей не мають.Спільне подружнє життя не склалося. На даний час шлюбні відносини фактично припинені, не проживають разом більш як 4 роки. Таким чином, позивач вважає, що збереження сімї не можливе, тому позивач просить суд розірвати шлюб між ним та відповідачкою.

В судове засідання позивач не зявився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, надав суду заяву в якій позовні вимоги підтримує, просить слухати справу без його участі..

Відповідач в судове засідання не зявилася, через канцелярію суду надала заяву в якій позовні вимоги визнає, просить слухати справу у її відсутність, після розірвання шлюбу просить залишити прізвище Біганська.

Суд, дослідивши матеріали справи, заяву відповідачки, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 24 грудня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві зареєстрований шлюб між ОСОБА_1 та Біганською (після реєстрації шлюбу ОСОБА_1) ОСОБА_3, про що зроблений відповідний актовий запис № 2141 (а.с. 5).

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, позивач примирення не бажає, заперечує проти подальшого збереження шлюбу, оскільки вони разом не проживають більш як 4 роки.

Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Враховуючи зазначене, відповідно до статей 105, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, керуючись статтями 208-209, 212-215, 218 Цивільного процесуального кодексу України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 24 грудня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, актовий запис № 2141 - розірвати.

За вибором відповідачки відновити їй дошлюбне прізвище «Біганська».

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя