Провадження №2/761/8505/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

01 жовтня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Осаулова А.А.,

при секретарі Вольда М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Синьовид Ірина Олексіївна, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2015 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва із позовом до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Синьовид Ірина Олексіївна, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабця позивача - ОСОБА_4. До спадкового майна ввійшли кошти, що зберігались на депозитному рахунку ОСОБА_4 в ПАТ «Автокразбанк». Проте, позивач пропустив строк встановлений для прийняття спадщини, оскільки, ОСОБА_4 постійно проживала та померла у м. Донецьку. Позивач раніше також проживав у м. Донецьку, проте переместився з тимчасово окупованої території до м. Київ, та не мав можливості прибути до м. Донецьк. Позивач звертався до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синьовид І.О. про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Проте, нотаріусом було відмовлено в оформленні спадщини, у зв'язку з тим, що позивачем був пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, тому позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

До судового засідання позивач подав на адресу суду заяву, в якому просив суд проводити розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи, заявлені вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити позов.

Відповідач Київська міська рада та Третя особа-1, у судове засідання не з'явилися, проте до судового засідання на адресу суду надіслали клопотання про розгляд справи за відсутності їх представників, проти задоволення позову у відповідності до вимог закону не заперечували.

Представник Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про час і місце судового розгляду оповіщався у встановленому законом порядку, у судове засідання не з'явився, про поважність причин неявки суду не повідомив та не просив розглядати справу у його відсутність, свого представника до суду не направив, заперечення проти позову не подавав.

Суд, керуючись ст. ст. 169, 224 ЦПК України суд ухвалив про заочний розгляд справи на підставі наявних в матеріалах справи доказів, отримавши на це письмову згоду позивача.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 213 Цивільного процесуального Кодексу України (далі ЦПК України) рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно та всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 06 березня 2014 року видане відділом державної реєстрації актів цивільнного стану Будьонівського районного управління юстиції у місті Донецьку (а.с. 11).

Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкування здійснюється за заповітом або законом.

Час відкриття спадщини, згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України, Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово; Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України передбачено, що у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

ОСОБА_1 набув право на спадкування за законом, як спадкоємець п'ятої черги (а.с. 21-22), оскільки він є онуком померлої ОСОБА_4

Позивач був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 23-26), та згідно довідки від 03.12.2014р. № про взяття на облік особи, переміщеної з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції переместився в АДРЕСА_2 (а.с. 20).

Після смерті ОСОБА_4 залишилась спадщина у вигляді банківського вкладу (депозиту) за № 2430 зі сплатою процентів щомісячно «Пенсійний» в Публічному акціонерному товаристві «Автокразбанк» (а.с. 16-18).

Позивач звертався до приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Синьовид Ірини Олексіївни з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 12). Між тим, в матеріалах справи наявна копія повідомлення про відмову у вчиненні нотаріальної дії, з якої вбачається, що йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки ОСОБА_1 пропустив встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Згідно до ст..1221 Цивільного кодексу України ( із доповненнями, внесеними згідно із Законом України від 12.02.2015 №189-VIII) місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Ці особливі випадку встановлені, зокрема, Законом України "Про тимчасовізаходи на період проведення антитерористичної операції".

Відповідно до ч.1,2 ст.9-1 цього Закону (чинна з 04.03.2015) у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населенний пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження , затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадекового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина , у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбачений частиною першою цією цієї статті, місцем відриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавцв заповіту, осіб, заїнтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Останнє місце проживання спадкодавця є м. Донецьк Донецької області.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2014 р. № 1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження» м. Донецьк Донецької області включено в зазначений перелік.

Як свідчить витяг зі спадкового реєстру, станом на 31.07.2015 р. спадкові справи у зв'язку зі смертю спадкодавця ОСОБА_4 не заведені, тому подання заяви позивачем до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синьовид І.О. є першим зверненням про прийняття спадщини внаслідок смерті ОСОБА_4 (а.с. 15).

Під час розгляду справи обставин, які б свідчили про наявність інших спадкоємців крім ОСОБА_1 за померлим спадкодавцем, встановлено не було.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як передбачено ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленум Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»від 30.05.2008 р., особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Починаючи з 14 квітня 2014 року на території Луганської та Донецької областей відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014 розпочато проведення антитерористичної операції.

Відповідно до Наказу Міністерства юстиції України від 17.06.2014 за N 953/5, Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 17 червня 2014 р. за N 640/25417 «Про невідкладні заходи щодо захисту прав громадян на території проведення антитерористичної операції» тимчасово припинено доступ користувачів до Єдиних та Державних реєстрів інформаційної системи Міністерства юстиції України, до закінчення антитерористичної операції на сході України на території м. Донецьк.

Згідно ч. 1 п. 9-1 ЗУ «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 2 вересня 2014 року № 1669-VII, у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Враховуючи вищевикладене, на підставі досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому такий строк підлягає поновленню.

Керуючись Наказу Міністерства юстиції України від 17.06.2014 за N 953/5, ЗУ № 1669-VII від 2 вересня 2014 року, ст. ст. 3, 57-61, 208, 209, 213, 214, 215, 218, 223, 224-233 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Синьовид Ірина Олексіївна, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: